Velkommen til Sidelinja, podkassen for politisk hjemløse.
Folk som liker renter eller ikke liker renter.
Åh, for livets glade gutter.
Renter er ikke løsning til problemer.
Regjering er problemet.
Rundt bord i dag, rentebetalende Trond Sørensen, en
renteekspert Arneidshagen, og mysel Øystein Streis-Betalen.
Han fikk sitte og pludre med gutta i
et par timer.
Det er ikke flere som har pludret litt
på gutta.
Jo, det er noen andre.
Er det noen rundt bordet her?
Vi må dit først.
Du må bare fortelle historien, Vegard.
Jo, det var noen i vårt parti som
foreslo at kanskje jeg skulle melde meg opp
til debatter rundt det.
Det var Støre eller Erna eller Sylvi møter
20 velgere.
Jeg noterte at du ble den avsluttende i
den settingen der.
Jeg tror jeg var nest sist.
I den videoen som jeg så, sluttet det
når du var ferdig.
Jeg tror det blir klippt litt ulikt.
Det tror jeg var nummer fire av fem
som fikk snakke med Sylvi.
Jeg tenker at de klippte deg sist, for
da hadde du banka i spikeren til Sylvi.
Da var hun naken.
Vi amatøredebatantene fikk god kritikk av Anders Jever
i VG, så det var hyggelig.
Beste debatten så langt og opplyst når folk
var forberedt.
Så det var hyggelig.
Jeg synes kanskje at vi alle sammen, og
spesielt jeg selv, ble litt for høflige og
snill.
De er jo flinke til å fylle tiden
med å snakke om sine egne greier.
Og så er man høflig og sitter bare
og venter på at de skal bli ferdige,
men de blir jo aldri ferdige.
Så det er jo litt vanskelig å komme
til.
Jeg merket meg en ting av det, det
var hvem du konfronterte med utgiftssiden på statsburslettet,
så svarte hun hjemme, skattlette.
Neida, og det er jo litt artig.
Men det er jo et femminutersegment, og det
er interessant, det får jo noen views og
sånn.
Så du fikk Sylvia med også, og vår
beninne Gyda, hun fikk Støre.
Det var der vi forklarte Støre at han
var ikke en talsperson.
Han representerte ikke folket.
Han representerte ikke folket, mens Gyda gjorde det
selv.
Ok.
Nei, men poenget, grunnen til at jeg meldte
meg opp, var jo da for å snakke
valglov.
Jeg hadde jo lyst til å stille Erna
helst til veggs på det.
Det er klart.
Og det, synes ikke Gyda, var noe morsomt
tema.
Så det kan du ikke finne noe annet.
Og da ble det noe helt annet.
Jeg utfordret Sylvie Listerud på noe.
Det måtte være noe som sto i partiprogrammet,
eller som kunne tas på som at de
sto for det, og så skulle du argumentere
mot det de sto for.
Så jeg slo opp i partiprogrammet og leste
de to første setningene der.
Fremskrittspartiets ideologiske grunnlag er liberalismen.
Vi vil ha mer frihet for den enkelte.
Da jeg hadde lest de to, så tenkte
jeg, ja, men da har jeg noe å
snakke med Sylvie om.
For det er ikke det de baserer seg
på.
Og så ble det det, da.
Og Sylvie ble vel utfordret på både russpolitikk
og formueskatt og litt av ulykke som satt
der.
Så fikk jeg et spørsmål ute, om det
var lenge siden dette var spilt inn, for
det var noen referanser i denne episoden til
ting som ikke var så relevant lenger.
Og jeg tror innspillingsdatum var 18.
juni.
Så det er jo ganske lenge siden.
Men uansett, det var noe artig, da, å
få kravle litt med en vask, ekte rikspolitiker.
Ja, det kunne gått verre, i hvert fall.
Ja, at du er en veldig høflig fyr,
det slår ikke ned som noe sjokk på
noen av oss, faktisk.
Nei, ikke noe.
Men også gutta.
Ja, nå vi da er på gutta.
Strais Petalen, han fikk plødre et par timer.
Han er liksom, hva skal man si, økonomiorakel
for unge høyrefridde gutter.
Og i VG så er det en finansstudent
som ikke er så begeistret for dette.
Og han innvender, skal vi se navnet hans,
er Iver Tweter, 23 år, masterstudent i finans
ved Nova SBE i Portugal.
Han sier, når liksom kommentarfeltet og sånt vil
ha Petalen som finansminister, så er han ute
etter å ødelegge stemningen litt, og sier at
han reduserer store komplekse spørsmål og gjør dem
til enkle slagord.
Renten i Norge er altfor høy.
Norge kan enkelt sammenlignes med Sverige og Schweiz.
Ingen vil ha krona.
Altså dette er påstander fra Spetalen.
Han snakker også om Argentina, mener det er
dårlig økonomisk styring av det sosialistiske partiet der,
og antyder en parallell til Arbeiderpartiet i Norge,
som han sier er helt søkt.
Og så sier denne økonomistudenten følgende, og det
er her jeg tenker at dette var verdt
å snakke om.
Renten styres ikke av politikere.
I Norge er det Norges Bank som setter
renten, ikke Støre.
Sentralbanken er uavhengig, og det er en styrke.
Ønsker vi amerikanske tilstander der politikere truer med
å avsette sentralbanksjefen fordi de er misfornøyd med
rentenivåen.
Og det er helt greit, men innvendingen min
her sånn er at dette er en litt
sånn der NPC take på hele økonomipolitikken, fordi
sentralbanken...
De styres ikke av politikerne, men de reagerer
på politikk.
Ja, og de må reagere på kostnadsnivå på
politikken for eksempel.
Så hvis Støre bruker for mye penger så
må sentralbanken sette opp renta, og det er
litt sånn dranglesning av Spetalen.
Fordi det er ikke nødvendigvis sånn at han
sier at vi må inn og politisk sette
renta lavere.
Vi må inn og føre en mer ansvarlig
økonomisk politikk sånn at renta ikke blir høy
for eksempel.
Men hva tenker du, Arne?
Hva er dine umiddelbare reaksjoner her?
Det er klart her at det er jo
en sammenheng mellom finanspolitikk og pengepolitikk.
Jeg tror sånn som veldig mange som gjenvender
at de har greie på det tenker, så
er det nok litt sånn at siden politikken
er litt slettpente med oljepengebrukene i Norge, så
fører det nok til at Norges bank må
stå og stramme til den og ha litt
høyere rente enn hva de ellers ville hatt.
Jeg lurer på om jeg rett og slett
skal ta og tenke litt på hva som
ville være en slags sånn stabil rente, eller
hva skal vi kalle det, en sånn likevektsrente?
Normal rente?
Ja, ikke sant?
Pengepolitikken er jo lagt opp på den måten.
Du sier til Norges bank at de skal
ha et inflasjonsmål på to prosent.
Det var faktisk ti step ned fra to
og en halv tidligere.
Så kan du si at hva er renter?
Det er jo prisen på å få penger
i dag i stedet for i morgen.
Så du kan tenke på at du skal
i hvert fall ha de to prosentene i
forventet inflasjon.
Hvis du tror på det inflasjonsmålet, og hvis
du ikke tror på det, så er det
på en måte på og ned igjen.
Og så skal du kanskje ha bittelitt for
den tidsverdien.
Skulle jeg si at en normal rente, sånn
pengemarked mellom banker, kanskje det kan være en
to og en halv, kanskje opp mot tre.
Så blir det kanskje sånn på boligloven ditt,
så skal den kanskje være om tre, tre
og en halv.
Og det ville være likevekstrent i Norge hvis
tengepolitikken fungerte sånn som den har tenkt å
fungere.
Bare sånn, korrigere meg gjerne her, men jeg
tenker i normal forretningsverden så vil jo en
3% rente, altså en 3% avkastning
på investeringen, vil jo være fryktelig dårlig.
Tre, tre og en halv prosent der, det
er jo Ja, det er klart.
Så i hodet mitt så må liksom renta
være noe høyere enn det.
Den bør være liksom 5-6% fordi
at det vil øke avkastningskravet til det man
starter av næring og det man investerer i.
Nå tror jeg vi skal tenke på det
sånn at dette er nesten en risikofri rente.
Hvis du skal låne penger til en bedrift
for eksempel, så vil du jo legge på
et kreditpåslag.
Og det kreditpåslaget vil være avhengig av hvor
sterk kredit den bedriften er.
Nå kan jeg fortelle deg at jeg mottok
et tilbud per mail på en maskin med
0% rente tidligere i uken.
Jeg blir jo midt bare veldig skeptisk når
jeg ser sånn nå.
Er det en seriøs leverandør?
Det skulle jo internasjonale aktører og hvert annet.
Som ofte sa, så gis jo tilbud i
den type finansielle pakkingene.
Hvis man skal handla likevel, så betyr det
bare at det er bedre for å ta
den gratis-renten og putte penger på en
konto.
Min kjepphest her er jo at vi har
kreditisme, ikke kapitalisme.
Så prisingen av penger blir litt rar, fordi
det er alt for mye av dem.
Når du sier 0% rente på maskinkjøp,
så er det verdt å ta store bilfabrikantere,
som GM og sånn.
De har jo i veldig stor grad levd
av finansiering og omsetning mer enn produksjon av
biler.
For det har blitt en kjempestor finansinstitusjon i
stedet for å være industri.
Du går via disse bilforhandlerne og det er
der pengene ligger.
For å få omsetning på, så har du
jo av og til noen lokketilbud med 0
% som Tesla holdt opp med.
Mobiltelefoner.
Så nå er det kommet en ny Google
-telefon.
Går jeg til Komplett og skal se hva
den koster og sånn, så får jeg den
billigere hvis jeg tar den på avbetaling.
Det er rart.
Den jeg har nå også, den var billigere
på avbetaling enn den var å kjøpe cash.
Det er noen mekanismer her som er veldig
rare.
Når det kommer til maskiner og biler, så
vet jeg litt hvorfor man gjør sånt.
Fordi man kjører gjerne som leasing.
Så etter fem år er leasingavtalen slutt.
Så sender man ut av landet.
Hvis du har et jævlig kronefall gjennom fem
år, hvis man forutser at den norske krona
kommer til å svekke seg med 10-15
% de neste fem årene, så har du
en avkastning der.
Jeg har sett det på hvor man har
kjøpt ut leasingbiler og så solgt dem selv
og så bare, åja, denne bilen var nå,
fordi krona har falt, så er denne bilen
nå verdt 150 000 mer.
Det er ganske mye penger når du selger
en, noe som du allerede har brukt og
hatt fortensning på.
Og så er det selvfølgelig et annet element,
og bare for å klargjøre det, det de
lever av er deler og service.
Sånn at du får ut et formusobjekt som
du selger billig for å selge dyre deler
etterpå, og produserer du blekkskrivere, så selger du
billige blekkskrivere for å selge dyrt blekk etterpå.
Ja, prøver ikke å kjøpe ledning til med
mobiltelefonen.
Og akkurat det samme med disse telefonene, det
er viktigere for dem å få disse telefonene
i hendene av folk, sånn at de må
kjøpe en ny lader, fordi de har endret
standards siden sist, og nytt deksel, og nytt
ditt og nytt datt.
Jeg tror det er riktig det at det
er en sammenheng mellom rentnivå og valutakurs.
For, ikke sant, hvis man la oss ta
litt økonomisk teori da.
For noen år tilbake var det veldig populært
det å låne i sveitsefrang, ikke sant, for
da fikk du så himmelen lav rente.
Ikke sant, så det var veldig bra.
Og så var det mange som opplevde at,
ja, plutselig nok så styrket jo sveitsefrangen sammen
med krona, eller krona svekket seg og alt
etter sånn.
Og det er litt sånn, så er det
selvfølgelig lett det å tenke at nei, nei,
men hvis jeg hadde kjørt en valutasikring, da
hadde det måtte gått bra.
Men det gjør det ikke, det er det
som heter dekket renteparitet, altså det vil være
sånn at da definerer egentlig bare rentenivå og
hva du får i fremtidskurs da på valutaen.
Så alt det der, bortsett fra kostnader, så
blir det det samme da, hvilken valuta du
låner i, egentlig.
Det du sier er at det er ikke
så mye gratis penger der ute?
Det er ikke mye gratis penger.
Men så har du det som heter udekket
renteparitet, som er interessant.
Det kan jo hende at forskjellige rentenivåer sier
noen hvilke forventninger markedssektørene har til om hvilke
valutaer som skal styrke seg, svekke seg og
sånne ting.
Og det er nok litt mer sånn bob
-bob da.
Men det er nok en tendens til at
valutaer som man har tro på at skal
svekke seg, de kommer til å ha litt
høyere rente, og så ut og skjedde bare
for å dekke opp det forventede tapet for
utledningen.
Ja, og du snakker om sveidsrefrang, og det
samme har jo vært igjen.
Altså det å låne penger igjen var, føltes
som gratis penger den periode.
Men det du gjør er å gå inn
i en spekulativ handel da.
Fordi du spekulerer i at kursene, altså relative
valutakurser utvikler seg til din fordel, og at
du samtidig får et lavt rentenivå på.
Men spekulasjonen din er at den norske krona
skal falle også de neste fem årene, så
føler jeg at det er ikke det skumleste
vendemålet du kan gjøre, kanskje?
Hvis krona faller så blir det jo jævla
dyrt å sitte i andre valutaer da.
Ja, men hvis du har spekulert i at
den norske krona skal falle.
Nei, nei, det kan være en god idé.
Spesielt i større vendemål.
Jeg har stor tro på at her er
det mulighet til å tjene penger på Norge.
Ja da, og der sitter vi vel alle
fullinvestert i norske kroner, så jeg vet ikke,
hvordan skal man sitte i bitcoin da?
På den andre siden, hvis mange nok begynner
å låne norske kroner, så vil etterspørsene øke.
Det er jo interessant hvorfor jeg kroner så
mye svakere nå enn da vi hadde sånn
superkrone.
For en år tilbake var det jo kjempegøy
å dra på ferie til utlandet for at
kronen var så himla billig.
Dollaren kostet 5 kroner.
Ja, så snudden helt.
Ja, men tenk deg det, dollaren har jo
i hvert fall vært over 11 kroner på
det verste.
Ja, har vært.
Nå tror jeg den er på rundt 10.
Rundt 10, ja, stemmer det.
Det er spuket 10 da.
5 versus 10, det betyr jo at krona
har halvert seg i verdien.
Halvert kjøtekraft.
Så klart, det er dyrt å dra til
staten om dagen.
Det er ikke som i gamle dager.
Men altså, hvorfor er det sånn?
Det er jo ikke så himla lett å
svare på.
For det er jo det har litt...
Det har ganske mye å gjøre med kapitalstrømmer.
Da vi hadde sterk krone, så var det
mye investeringer i oljeindustrien.
Så kom utlandske penger inn til Norge for
å skape aktivitet.
Enten i oljedirekt eller i supply næringen, eller
tilhøyende virksomhet.
Da får du naturlige strømmer som hele tiden
presser kronekursene oppover.
Nå er vi kanskje nede i en høstingsfase.
Så det var ikke den strømmen lenger.
Men så kan det jo være helt andre
forklaringer, for eksempel tiltroen til norske politikere.
Det er jo sånn som i vår politiske
sfære liker man mest å snakke om det.
Ikke sant?
Vi snakket vel om det var en av
disse doktorprofessorer i utgavene fra BEI, som for...
Det er jo litt snart et år siden
det også.
Hun var jo veldig på at nei, svekkelsen
av norske kroner kommer rett og slett av
alt for mye offentlige kostnader.
Og at det å lave ting, problemet la
i det offentlige i alle måte sagt.
Det er sånn du kan tenke deg når
du...
Her er jo strømmen inn og ut og
sånt.
Men når du bruker oljepenger, så skal du
liksom...
Så blir det jo...
Du fyrer opp denne pengemengden.
Ja, det er sånn det.
Ja, du dytter etterspørsel innlands, ikke sant?
Fordi du bruker mye penger, og så får
du...
Hvis du bruker det på uproduktive ting i
tillegg, hvis du bruker det på forbrukssida og
budsjett i stedet for investeringssida, så kommer det
liksom ikke noen mer verdier ut i andre
enden heller.
Det kommer bare...
Det er frisørtimer og massage.
Det er første gangen jeg har vært helt
sikker på at du skulle nevne havvinn, når
du ikke gjorde det.
For dårlige investeringer er vel også en...
Jeg klarte det.
Jeg prøver å ha setninger på...
Jeg ikke nevner havvinn, men det er ikke
så lett.
Det tok ikke for deg.
Hvis kritikken av spetalen her var at politikeren
ikke har noe å si for rentnivå i
Norge, så tror jeg vi kan si at
det har det jo.
Det er den pengebruken som man...
Den offensive pengebruken som gjør det at...
Norge spokk må bremse igjen, da.
For at ikke inflasjonen skal skyte av gårde,
eller at kronen skal bli for svak.
Jeg tenker sånn at man har hatt en
renteutvikling over mange år som har gått nedover.
Hva var for eksempel renta i 2007 før
det ble finanskrise?
Da var den på et helt annet nivå.
Slå det gjerne opp.
Jeg vil spørre en KI, men jeg kan
tenke meg i Norge som jeg gjette 5
-6 prosent.
Det høres rimelig ut.
Vi hadde en fase rundt årtusenskiftet som ble
litt lavt på grunn av tech-bøsten.
Vi måtte fyre opp økonomien, og så gikk
renta opp etter som ting landet på mer
og mer på beina.
Så kom finanskrisen, og så gikk alt fra
et sånt, i gårste tegn, normal rentenivå til
0,00.
Det var til og med negativ rente i
Norge da.
Den var i snitt 4,25, startet på
3,5 i januar og går til 5
,25.
Vi avslutte med 5,25.
Det var høy rente, men 3,5 var
jo altsett en veldig lav rente.
Nå er det litt der at folk synes
3,5-4 prosent er veldig høyt.
Det er klart at det der målet blir
jo helt annerledes.
Folk som har vært med lenger husker jo
helt andre rentenivåer, og så særlig fra stavuklasjonsperioden
og da man drev med fastløspolitikk hvor man
skulle forsvare krona, så var jo rentenivået på
helt andre nivåer.
Det var vel 17-18 prosent nå, og
så var det 100 prosent skattefradag på renter.
Skal jeg huske det feil?
Det var tidlig.
Det var fint.
Men det er flere ting som dukker opp
i denne artikkelen, og blant annet en sammenligning
med Argentina.
Viva la libertad, carajo!
Det virker ikke helt oppdatert.
Det høres ut som om han tror at
det er sosialisten som styrer i Argentina enda.
Åja, nei, jeg tror ikke egentlig det.
Jeg tror tilstanden i Argentina er et resultat
av sosialisme.
Der tror jeg ikke det er noe misforståelse.
Men, la meg lese litt fram fra artikkelen
da.
Spetalen peker på Argentina som bevis på dårlig
økonomisk styring.
Men, sier vår NPC-student, Argentina er et
skoleksempel på hva vi ikke ønsker å være.
Landet har i flere ti år hatt en
politisk styrt sentralbank som trykker penger for å
dekke underskudd.
Resultatet?
Tilliten til P-sonen er knust.
Folk sparer i dollar, og inflasjonen er skyhøy,
selv etter innstramninger fra president Milley.
Norge er motsatt.
Vi har uavhengig sentralbank, lav statshjelp, verdens største
sparefond, og høy tillit til krona.
Det siste er ikke sånn superduper, men ok,
la oss lese med velvilje.
Høy rente her hjemme er nettopp et verktøy
for å unngå slike tilstander.
Og denne studenten har jo på overflaten rett
i det han sier, ikke sant?
Ja, vi har uavhengig sentralbank, og Argentina hadde
det ikke.
Men mangling på uavhengig sentralbank er jo ikke
på noen måte en dekkende beskrivelse av problemkomplekset
i Argentina.
Det har jo vært nasjonalisering, løftebrød, absurde gaver
og skattebyrder på ulike grupper.
Ikke sant?
Det er sånn elendig økonomipolitikkstyring gjennom ti år.
Ikke sant?
Men jeg tror kanskje vi har litt lyst
til å trekke litt i retning av spetalen
her, fordi det er klart at denne statens
veldig aktive rolle i økonomien, som man hadde,
ikke sant?
Tilbake under Perón og i det hele tatt.
Ja, ikke sant?
Hvor man mente at staten skal spille på
lag med andre insistentgrupper, og så skal man
finne frem til et godt samfunn for alle.
Sånn har jo vært litt i Norge også.
Da tenker jeg bare på helt opplagte ting
som trepartssamarbeid og hvordan lønnstannelsen skjer i Norge.
Jeg tror kanskje at det er selvfølgelig riktig
at ting har vært styrt mye mer fornuftig
her enn hva det historisk har vært i
Argentina.
Svar på det her, SV har ikke sittet
uten all makt.
Det som er litt problemet mitt med denne
studenten våre her, er den der greia med
at han tar feil ting fra det spetalen
sier.
Jeg er ikke sikker på om jeg er
helt enig med spetalen, for jeg har litt
vanskelig for å si at lave renter er
så jævla bra, men det er noe sånn
som sagt.
Det kan vi sikkert ha en egen diskusjon
om.
Men det han plukker opp, er bare den
tekniske innretningen av sentralbanken.
Han tolker at sentralbanken er hovedpoenget her, sånn
at den ikke er uavhengig der, og den
er uavhengig her.
Poenget er den økonomiske politikken.
Man har gjort vanvittige ting i Argentina.
Vi gjør vanvittige ting her, og sånn sett
er det ganske samlingbart.
Det er bare mye mindre ille her.
Men det er liksom samme retning, samme prinsipp.
Du skal velge vinner og tapere i økonomien.
Du innfører regler litt sånn over natta, og
så blir det uforutsigbart.
Du har et veldig høyt skattenivå, med en
milde gaver til visse industrier, fordi at du
har en eller annen idé om at vi
skal drive med jernverk, og hva vet jeg,
ikke sant?
Et eller annet en eller annen fiksidé som
politikerne eller innovasjonen i Norge har, og så
begynner du plutselig å kanalisere ressurser inn i
en massiv systematisk feilallokering.
Og så sitter du der som et nek
når Morrow krasjer.
Det er nesten litt flaks, for du har
gjort og gjør mye gærent her også.
Men selvfølgelig, det hjelper jo å ha et
oljefond.
Ja, og der er også parallellen til Argentina,
interessant, at det er en av de tingene
vi faktisk har gjort bra, at den oljeformen
er styrt på en ikke helt ufornuftig måte,
ikke sant?
Du sparer penger, Argentina taper penger på oljeindustrien
sin, og har i prinsippet samme potensiale som
Norge, ikke sant?
Og du klarer altså å gjøre det til
et negativt økonomisk anblikkende, og det er jo
bare peronister som kan få til.
I en verden som roper etter mer energi,
så taper du penger på energi.
Og incidentelig, et eller annet land som har
fått det til også da.
Tenker du på Venezuela da?
Ja, det er merkelig med det.
Det er liksom noen ting jeg lefter flinke
til.
SVs to store forbilder.
Jo, men det er jo helt sykt.
Ikke sant?
Venezuela har hvertfall verdens største oljereserver, minus to
andre aktører eller noe sånt, og du klarer
å gå i underskudd.
Hva for da?
Det kan man egentlig ta merke til her
i Norge, så det går en køløyre til,
selv om utgangspunktet er veldig bra.
I Venezuela så er det vel nesten så
du får gratis drivstoff.
Ja, ja.
Supersubsidiert.
Ja, så du skulle omtrent få gratis drivstoff,
men når du skal fylle drivstoff, så står
du flere timer i kø for å få
det.
Fordi man mangler mekanismen som...
Man opplever ofte det i markedet at hvis
du ikke betaler full pris, så må du
betale ved å stå i kø eller på
en eller annen måte.
Det minner meg om et valgstønt.
Vi vurderte å selge og gi bort pølser
i to forskjellige køer på valgstønet for mange
år siden.
Da skulle vi selge de billig, og så
skulle vi gi bort pølsene på den ene
siden, men det var selvfølgelig...
Hvis du skulle ha gratis pølse, så kom
du til å bli stående der i mer
eller mindre halve dagen for å få den.
Det var litt sånn som Jens Stoltenegg, der
vi gjør ekonomiske eksperimenter ute på gata.
Men det var kult eksperiment, egentlig.
Apropos renter, jeg husker Jon Hustad, han var
veldig begeistret for at renter gikk opp.
Han sa at dette er veldig bra, for
nå får vi en liste av litt kreativ
dekstruksjon av en del ikke verdiskapende investeringer.
Nå får du utfordret ting som ikke hadde
livets rett, på en måte som ikke har
skjedd på 15 år.
Og da blir det noen kvitter og sånne
ting.
Og så er det sånn at renten er
jo en pris, og om priser går opp
eller ned, det vil ha vinner og taper.
Sånn er det bare.
Og her er jeg litt uenig med Spitalen,
for jeg skjønner ikke helt den greia med
at lav rente i seg selv er et
mål.
Det må jeg si, og det går jo
tilbake til vi har jo hatt diskusjonen før,
men jeg liksom, ja det er en pris
på penger, men for lav pris på penger,
fører til at det blir for mye av
det, ikke sant?
Jeg har vanskelig for å forstå, bare intuitivt,
at hvis du sparer opp en tusenlapp, og
så låner du den bort og mister kjøpekraften
til den tusenlappen i et år, at det
skal ha vært 29 kroner.
Det høres veldig, veldig, veldig rart ut.
Og ingen som vil låne bort sine egne
penger for en sånn tilbakebetaling.
Det føles som hele finanssystemet er ganske kunstig
interesse.
– Jeg tenker at grunnen til at man
kan gjøre det sånn, det er fordi bankene
låner bort 15 prosent av sine egne penger.
Og så har de rentene på 100 prosent
av lånet, ikke sant?
– Og det er jo det underliggende poenget
mitt, at det er fordi vi har det
systemet vi har, at det blir som det
blir.
Jeg er ikke sikker på om det gir
riktig kapitalallokasjon, da.
– Nei.
– Men det er et oppspill til Arne
om å sette meg på plass, for det
er en litt sånn naivistiske tilhenning til det.
– Nei, men det er jo riktig.
Først du begynner å tenke deg, du kan
jo se hvor mye penger du har på
konton, og du må sjekke hva renten på
den kontonen er, ikke sant?
Folk låner jo bort pengene sine til en
lav rente også.
Og noe av det banker gjør, en av
grunnen til at du har banker, det er
at de samler opp alle de små innskyldene,
og så låner de bort det som skal
kjøpe huset, som er en stor stømming, så
det er en av måtene banker er produktive
på.
Men ellers er det jo prismekanismer og markeder,
det er veldig vanskelig å sette seg ned
og si hva er en rett pris, egentlig.
Priser burde bare klarere.
– Ja, du må ha prisoppdagelse for å
få en pris.
Og i finansmarkeder er det ganske lite prisoppdagelse
når du har sentralisert prissettingen.
– Ja, det stemmer.
Trygghet på fremtiden, det er jo Arbeiderpartiets slagord
i denne valgkampen, så det er ...
Så spørsmålet er hvordan skal de fikse denne
tryggheten?
– Jeg ble fortalt om et eksempel på
det fra natt til lørdag, hvor politiet stormet
inn og hadde rasja på et hotell uten
at noen tenkte forstå hvem de skulle til,
eller fordi de bare virret rundt med skjold
i mer eller mindre hele hotellet.
Veldig spesielt.
Og så er det ingen som vet hvorfor.
– Nei, ok.
Det føles trygt da.
– Ja, det føles sikkert kjempetrygt.
– Og en annen ting som vil få
oss til å føle oss trygge, er jo
da disse visitasjonszone som innføres for å komme
til livs-, ungdoms- og gjengkriminalitet.
– Ja, det stemmer.
Vi har jo vært innom visitasjonszoner før.
Det var den gang da Mel var justitsminister
i Større regjeringen, at det ble fremlagt med
siden vel avviset i Stortinget.
Men saken nå er vel at det er
et flertall i justitskomiteen som har børstet støv
av dette med visitasjonszoner.
– Ja, og vi kan jo...
Mel tidligere justitsminister, var da entusiastisk for dette.
Og nå var det en justitsminister fra Arbeiderpartiet,
Astrid Ås Hansen, er det hun heter?
– Ja.
Hun er litt skeptisk.
Og det må jeg jo innrømme at jeg
setter litt pris på.
Så venstresiden skal ha litt kredit der de
fortjener det.
Ja, fordi det jeg bare skulle si er
at de som nå pusher dette gjennom, hvem
er det?
Hvem er det usual suspects som syns at
statlig kontroll er topp, topp, topp?
– Det pleier å være Høyre.
– Og Senterpartiet.
– Og SD.
– Og Trondheim.
Det er Høyresiden som dytter dette frem.
Her skal det være lov og orden.
– Jeg synes at det er litt sånn
typisk norsk på en måte.
Altså i stedet for å gjøre målrettet ting
mot de som...
Altså, politiet vet jo hvem disse menneskene er.
Så skal man smøre reaksjonen utover.
La oss visitere alle i stedet for å
fokusere på de vi vet utstår for å
utfordre inn noen problemer her.
– La oss da presentere hva disse visitasjonssonene
er.
Det er det at du sier at i
dette området så kan politiet uten mistanke eller
noe som helst bare komme bort og si
jeg skal kroppsvisitere deg for jeg skal sjekke
om du har noen våpen eller et eller
annet sånt.
Så det er en sånn, du tar bort
kravet om at du må ha en rimelig
grunn til å gjøre ting.
Du kan bare gjøre det.
Så skal det nominelt være slik at du
skal kunne velge om du går inn i
dette området eller ikke.
Så jeg er jo litt usikker på om
folk med kniv egentlig gidder å gå inn
i dette området.
– Er det krav om skilting i hverandre,
tror du?
– Jeg tror det er noe sånn du
må, men uansett så vil det jo bli
kjent ganske fort at i dette området så
driver politiet og sjekker etter kniver.
Så kan det hende at du går rundt
hvis du har kniv.
– Det er jo en viss mulighet for
det.
Hvis ikke du har alt for det som
funker i alkohol og ikke klarer å lese
noen ting, så kommer du til å gå
rundt, og hvis du går med kniv, så
tipper jeg du er veldig oppmerksom på hvor
dette er.
– Jeg kom i diskusjon med en venninne
som er politi og som fortalte om dette,
at hun hadde vært og gjennomført en sånn
visitasjonsgreie i Oslo.
Og det kom som en sånn sjokk på
meg, at hun hadde kroppsvisitert folk uten mistak,
liksom.
Det går jo ikke an.
Det ble rett og slett litt ampelt, for
jeg kjente at jeg reagerte ganske kraftig på
det.
Jeg hadde vel ikke funnet meg i det,
liksom.
– Nei.
– Kom noen bort til meg på gata
og sier jeg skal kroppsvisitere deg, det er
jo go fuck yourself.
Det er jo ikke snakk om i det
hele tatt.
– Nei.
Du sier noe også.
Det har forekommet at politiet sånn har ferdigta
en gata og sjekket om folk har våpen.
I det faktet, jeg kjente, hørte jeg, jeg
kjenner en karer som var i pistolklubb, så
han hadde vært på trening, så han hadde
med seg en sekk der han hadde flere
våpen i, og så fanns det da politiet
og kroppsvisiterte men de sjekket ikke sekken, så
han gikk bare rett gjennom.
Det er gøy.
– Det er spesielt, veldig spesielt.
Men det betyr jo også, vi har jo
litt regide regler på dette her, så du
må jo, hvis du har på deg en
tursekk, så kan du ha øks og kniv.
Hvis du setter fra deg tursekken for å
gå inn i butikken, da har du ikke
lov til å ha den kniven.
– Nei, helt klart.
– Fordi da har du ikke takt ferdig
formål for å bære den.
Så tenker jeg som så alt, det eneste
måten du omgår dette på, det er jo
alltid å gå i bunad, eller et eller
annet sånt, hvor du følger med kniv.
– Eller samedrakt, kan du gå med, så
får du med kjempe stor kniv.
Men en annen ting som er litt morsomt
med dette da, og her er vi jo
på politikere som løser problemer som de ser.
De som ikke ser disse problemene og ønsker
en løsning på dette, er av alle politirektoratene
som ikke etterlyser dette.
De er ikke så gira på, de ser
ikke noe behov for disse visitasjonssonene.
Og så peker de på at lovverket allerede
gir mulighet til å visitere personer der det
forligger en distanke.
Og det føres jo på en måte hakket
mer rimelig ut.
– Det gjør det.
– Men Høyre og Fremskrittspartiet og Senterpartiet syns
at politiet skal få en del mer autoritære
virkemidler.
– De syns at det er bedre å
også kunne visitere folk som man ikke mistaker
for.
– Jeg minnes at jeg i en eller
annen relativt alkoholpåvirket tilstand kom bort i en
sånn visitasjonszone på oversiden av Jungstorvet for mange
år siden.
Og da stod det en politimann i enden
av dette herifra til dit, og de står
liksom, så jeg liksom spurte finner dere mye
her?
Og han også, men jeg husker svært at
nei, de som har våpen de går jo
rundt og gata på nesten.
Det var jo liksom ok, dere dekker et
kvartal her, og dere står her og demonstrerer
at her visiterer vi alle.
Så folk gikk til høyre eller venstre, og
jeg er ikke noen som velger hvis jeg
gikk forbi han så ble jeg visitert, men
så lenge jeg ble stående og bare pratet
med han, så var det ingen, da skulle
ikke jeg visiteres.
For jeg stod på rett side.
– Ok, ja.
Nei, det er rar greier.
– Nevnes også at Danmark og Sverige allerede
har implementert liknende tiltak, og at erfaringene derfra
ikke egentlig viser at dette fungerer, i noen
grad i det hele tatt.
Ikke noe sånn super-duper forskning på det,
men det er mye av tilbakemeldingen fra politiet,
og i og for seg også kriminalitetsrater, da.
Det har i hvert fall ikke noe preventiv
effekt på kriminalitet, også sier de at det
er indikasjoner på at det har noen negative
bieffekter, spesielt når det kommer til tilliten mellom
politi og lokalbefolkning i disse områdene.
Og det må jeg jo si er min
egen reaksjon på den diskusjonen jeg relaterte her
i sted.
Også er at hvis politiet begynner å kropsvisitere
meg uten at de mistenker meg for noe,
er det litt sånn nå er vi ikke
så veldig i samarbeidsvilje deg og meg, du.
Og i Danmark viser det seg at bruken
av dette, altså de har jo da hjemlen,
men de bruker det i veldig varierende grad,
liksom 14 zoner, 1500 visitasjoner i 2022, altså
gjorde de 7 zoner i 2023, men med
mange flere visitasjoner.
Og det blir litt liksom variabiliteten virker litt
sånn reaktiv, eller ja, jeg vet ikke.
Det er hvertfall ikke noe som tyder på
at det funker så jævla bra.
Også er det selvfølgelig også noen sånne rettssikkerhetsprinsipper.
Det slår meg også at dette er veldig
ressurskrevet, det.
Det er ikke sånn at du kan ta
politiet vekk fra resten av byen for å
stelle seg opp og visitere mennesker, og du
trenger ganske mange hvis du skal visitere et
sted hvor det er mye folk.
Ja, jeg ser også framme at det må
stå en hel skokk der.
Ja, og da allokerer man jo ressurser i
en veldig rar og dårlig måte, tenker jeg
da.
Politiet bør kanskje prioritere andre ting.
Ja, og så er det jo det vi
ofte gjør i Norge da.
Vi har jo snakket om exitskatt, og det
blir sånn der sånn der reguleringsrettssak på det
fra ESA, fordi det hemmer bevegelsesfriheten til folk.
Og på disse greiene her sånn så er
det jo også en sånn der menneskeretts aspekt
i det.
En sak som ble behandlet i menneskeretts domstolen,
Gillian and Quinton v.
the UK, og der har det jo hatt
noen sånne terrorlover som har gitt den typen
visitasjonsrett i visse områder uten mistanke.
Og menneskerettsdomstolen konkluderte med at dette var et
brydd på på menneskerettigheten.
Og det er liksom ja, rett og slett
retten til privatliv blir krenket.
Og så var de også kritiske til at
denne skjønnsutøvelsen som dette ga politiet ble veldig
sånn intuisjonsbasert, og da har de jo fort
gjort å si at han der har litt
annen hudfarge enn meg, så jeg mistenker han
litt ekstra.
Sånn trondtypen som kommer spaserende her som ser
veldig sånn rotnorsk ut.
Så det er jo den der, du gir
politiet for vi er fullmakter, og de ber
ikke om dem selv engang, men politikerne kommer
da og leverer fullmaktene uten at noen vil
ha dem.
Og det virker kanskje ganske dumt.
Det eneste jeg klarer å se for meg,
det er hvis man stenger av en veldig
populær utlivsgate, så kan man jo kanskje unngå
at folk er bevepnet akkurat i de områdene
hvor det er populært å være da.
Ja, men det evige problemet da med alle
sånne utvidete myndigheter som du gir politiet eller
andre maktutøvelsesorgan er jo at det løser sikkert
noen problemer på kort sikt, men når du
så først har et verktøy, så er det
veldig fort gjort å bruke det til andre
ting også.
Det er så hendig.
Du har noen annen problem du gjerne vil
løse, og så har du dette virkemiddelet, og
så blir det lett at du får en
sånn der slippery slope utvandring.
Nå er vi gåret til the races, for
nå skal vi løse mye annet enn voldskriminalitet
også.
Det gjelder typisk for overvåkning, ikke sant?
At ja, nei, vi skal bare ta pedoene
på det.
Og terrorister, og sånn internasjonalt terrorisme, og pedofile.
Og så har du hatt det i mange
noen år, og så er det jo fryktelig
dumt når liksom den ene etaten vet at
den andre har en database som hadde løst
vårt problem her sånn, selv om det ikke
er en voldssak, det er bare en sånn
der svindelsak.
Så ja, kanskje vi kunne fått noen sånn
telefonovervåkningsdata fra den andre etaten for å få
løst opp i dette, for vi vil jo
bare det beste her.
Plutselig så er alle overvåket hele tiden.
Enten du bruker telefon, eller du går på
gata, eller du bruker internett, eller hva det
er for noe.
Og det nettet snurper seg til nå, ikke
sant?
Vi var inne om at EU er giret
på å avlytte apper som signal i begge
ender.
Så leverandørene må inn, og så må de
gi en bakvei til myndighetene, eller sende datene
til myndighetene sånn at de liksom kan være
sikre på hva som foregår når jeg og
Trond og Arne snakker sammen.
Liksom, ja.
Og hovedpoengene her sånn er at disse tingene
er en sånn supergod grunn til ikke å
stemme FRP og Høyre.
Det er det, absolutt.
De er så dårlige på den type spørsmål.
Og så er det Venstre siden, og kanskje
partiet Venstre som har litt bedre instinkter på
det.
Det er sant.
Men da får du helt koko økonomisk politikk
da, på å kjøpe.
Så det er liksom ikke så mange steder
å gå for å sleppe unna.
Det begynner å føles som om det er
et veldig trangt nåleøy for å finne noe
som er i vår gate.
Sånn er det.
Skal vi runna der?
Vi kan kanskje gjøre det.
Ha en fortreff i dag.
Ha det.
God aften.
Takk for at du hører på Sidelinje podcast.
Vi vil gjerne nobrere ut, så hvis du
snakker om oss, deler oss, eller anbefaler oss
i podcast-appen din, så er det høyt
verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av rys eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidelinje.transistor.fm