Velkommen til Sidelinje, podcasten for politisk hjemløse.
For folk som enten trenger eller ikke trenger
aldersverifisering på nett.
Og de som kan verifiseres og være alt
for gamle.
Rundt bor i dag en utgammel Trond Sørensen,
en enda mer utgammel Arne Eithagen og en
relativt gammel meg selv, Vegard Nøttes.
Ja, saken er vel at det nå skal
komme aldersgrenser på digitale tjenester, eller ting på
nettet.
Og det har de jo begynt med i
UK.
Der har man fått noe som heter The
Online Safety Act, og The OSA.
Og den krever at du skal, ja, du
er nødt til å vise hvor gammel du
er da, når du skal for å få
tilgang til en del innhold.
Og det er jo et tema som er
veldig aktuelt også i Norge.
Og for all del, man skjønner jo hvor
disse folkene kommer fra.
De syns kanskje at barn skal være skærmet
for upassende innhold, eller det er hva det
nå skal være.
Ja, ikke sant?
Er du 13 år så skal du ikke
inn på Harpornos inne på Reddit.
Selv om du kanskje har veldig lyst.
Ja, jeg kjente meg selv som 13-åring.
Hadde jeg hatt internet da, så hadde det
vært mye.
Det hadde vært gøy.
Nei, altså, det er bare, det slår meg
jo at...
Ja, altså det er jo sånn greier med
at saker har flere sider da.
Det er en sånn defektet forbudstank, tenker jeg
da.
Altså, man må snart skjønne.
Foreldre, de kan sette en sperrer på nettbrett
eller PC eller sånt da.
Og det fungerer.
Foreldrekontroll fungerer.
Men når myndighetene skal begynne å si at
nå skal vi regulere, så regulerer man jo
bare den delen som driver renhårig og ryddig.
Og hva gjør man da?
Jo, da sender man trafikken til de som
ikke er så renhårig og ryddig da.
Og med det, så jeg ser for meg
at de også gjerne kan ha en del
aller verre innhold enn det de typiske vi
pleier å fleie på på disse.
Men det finnes jo andre sider som driver
på en litt annen måte og som ikke
nødvendigvis lar seg regulere.
Det er kanskje ikke dit vi vil ha
13-åringene til å gå hvis de først
ikke har en foreldrekontroll hjemme.
Nei, jeg stemmer med.
Nei, og det som kom ut av dette
var jo da at pornosidene på Reddit ble
sperret, men det ble også veldig mye annet.
Støtteforum for LHBTQ pluss personer, den var lang.
Globaljournalistikkkanaler ble stoppet.
Konfliktrapportering ble stoppet.
Folkehelseforum, sånn stopp smoking ble sperret.
Og vekstlogi, sånn flaggnerver kunne du ikke se
på hvis du var 13 år.
Men det er ikke så godt å vite
hva det ordet betyr, vet du.
Så de tok det sikkert for sikkert skyld.
Ja, Rickroll ble stoppet.
Men jeg tenker det er egentlig to problemer
da med denne saken.
Det ene har å gjøre med at du
må verifisere hvem du er når du går
inn på et eller annet på nettet.
Og det andre problemet er hva slags nedkjøling
det fører til på de stedene som folk
oppsøker for at de skal være sikre på
at de ikke vil bli gjenstande for noen
sånn aldersverifiseringskontroll.
Begge de to tingene er jo klart problematiske
med den typen verifiseringsordning.
Og så er det en sånn super-slippery
slope, ikke sant?
For du begynner å bestemme hva folk får
lov til å se, hva de ikke skal
få se.
Og vi har jo snakket mye om propagandaministeren
og desinformasjonstrategien.
Men det er så mange filtre som disse
politikerene har lyst til å sette på foran
hva vi selv skal få lov til å
se.
Og hvis du er et voksent menneske så
må du nesten gjøre disse vurderingene selv, altså.
Men nå skal du jo vurdere for barna
spesielt, ikke for de voksne.
Du skal bare fortelle hvem du er til
hele verden når du logger inn på en
eller annen litt snuskete side.
Eller i utgangspunktet, hvis du lager en sånn
verifisering, så blir du veldig lett sporbar.
Lett opp.
Og nå ender du jo opp med at
staten eller disse store nettstedene skal til en
mærtid vite hvor du er, hvem du er
og hvilket ord du er der.
Det er en slutt med dette her.
Få kryptert internett, fullt ut.
Også får vi bare akseptere at det er
litt vilde vesten, men det er sånn internett
ble til og det ble jævla nyttig da
man ikke satt og pakket det inn i
silkepapir hele tiden.
Det var en helt utopisk tanke, men så
gjør vi den 70-80 år frem i
tid og så bare går vi denne slipperløpene
og får vi da en sånn liten mikroskip
i nakken som sitter og leser av tanker.
–Slipper deg hvis du trykker feil.
–Ja, ja.
–Eller siden så må du jo få ned,
for det er jo en logisk endepunkt i
dette skrotet.
–Ja, det var det jeg skulle fortelle deg.
Hvis vi til enhver tid går i den
retningen og aldri går den andre veien, så
må vi komme dit.
–Men det er jo ikke bare elektroniske tjenester
som er fi-fi.
Vi har også fått nyheter om såkalt bokbål
i Florida.
Der er det mer konservative pressgrupper som fjerner
titler fra skolebiblioteket av innhold som kan være
skadig for unge lesere.
Og der er det også sånn at det
går mye rart med i dragstuget.
–Ja, Anne Franks dagbok var den som ble
slått opp på forsidene, og det ble selvfølgelig
slått opp som Anne Franks dagbok er nå
forbudt i Florida.
Det var sånn dagbladet overskrift, ikke sant?
–Det er en litt rar greie, for det
er de samme menneskene som vil ha denne
tjenesten og denne verifiseringen av alder i England
er veldig kritiske til bokbål i Florida.
–Ja, det er sant.
–Jeg føler at det er en litt kognitiv
dissonans i de som forsvarer og argumenterer for
og mot dette.
–Absolutt, noen som skurrer.
–Ja, for når du da er i England,
så er du en aktivist, men ikke en
veldig aktiv aktivist, for velkomne har egentlig bare
stått og bedt en stille bønn utenfor en
abortklinikk på vegne av det ufødte liv, og
det ble for mye å tåle for de
som var for abort.
–Ja, det står at en dame som heter
Isabelle Vaughn Spruce har etterforsket for tredje gangen
for at hun bedt en stille bønn utenfor
en abortklinikk, og det er litt rart.
Det er UK, altså ytringsfriheten er litt under
press.
–Ja, men de har ingen ytringsfrihet.
–Nei, nei, nei.
–Altså det England mangler til bunn, det er
en grunnlov som da også gir de ytringsfrihet.
Altså det er jo ikke mediefrihet heller, det
er jo sånn at myndighetene har lov til
å gå inn og si «Dette skal dere
ikke trykke inn, dette får dere ikke lov
til å skrive om».
–Nei, vi fikk jo sjokk her alle mann,
tror jeg, da vi så den her karten
for den ytringsfrihetsindeksen.
Hele Vesteuropa er grønt, og UK er gult.
–Veldig oransje.
–Det er ordentlig misfarget.
–Oi, oi, oi, oi, oi, oi, oi.
UK har litt av det vel vært å
rydde opp i, tror jeg egentlig på den
fronten der.
–Ja, og så kan vi jo bare illustrere
Slippery Slope-greia med PITA, dyrevernorganisasjonen, som har
startet kampanjen mot Nintendo.
Fordi de har en sånn der Mario Kart
World, med sånn der små resebiler med søte
dyr i.
Og i den ene så er det en
ku, og den har ingen nese.
–Det kan vi ikke ha da.
–Det er dyremisshandling, sier PITA.
Så derfor må man boykotte Mario Kart.
Og hvis de får, nå tror jeg kanskje
ikke de kommer så langt med kampanjen sin,
for dette er så jernløtt.
Men begrunnelsen deres da, normaliserer og bagatelliserer reell
vold mot dyr.
–Okei.
–Ja, men dette er jo helt logisk for
disse menneskene.
Disse er veldig, veldig mot vold mot dyr,
om de er ekte eller tegnet.
Samtidig så er de jo vært veldig gode
til å omgi seg med såkalte økoterrorister, for
de driver for bare vold mot mennesker.
–Ja, sånn er det.
–Nei da, men parallellen er sånn da, alle
sider sensurerer og har sine egne greier som
de har lyst til å få bort, fordi
de ikke liker det.
Og det er veldig få som er mot
all denne sensuren.
Det er oss og noen få til.
Kan dere bare slutte alle sammen?
Vær så snill.
–Men da er du inne på økoterrorister, og
nå skal jeg ikke strekke begrepet for langt,
men Extinction Rebellion har jo vært i Norge
da.
–Ja, altså de har vel en egen avdeling
i Norge nå.
–Ja, de har nok det.
Og vi har til og med fått besøk
av Greta Thunberg.
–Ja, det er stort.
Extinction Rebellion var jo også i Arndalsyrka, og
svømte seg en tur opp bak NRKs båt,
midt i sendingen.
Og jeg tenkte sånn, vet du hva, dette
er med et stort banner da, med et
eller annet stopp nå, og det ble slått
veldig stort opp, så tenkte jeg, for pokkeren,
dette er jo første gang de så aksjonerer
på en helt akseppabel måte.
–Ja, det er noe med at det er
sånn, vet du hva, good job, dette kan
vi…
–Sånn, hvis de gjør det på den måten
her.
Nå prøvde de å ta seg ombord på
denne elekteren som NRK lov på, og da
ble de jo stoppet av politiet.
Men det var liksom sånn, når de endelig
på en måte opptrer fredelig, og ikke er
destruktive, og får andre mennesker seg innom, og
livet, og alt som er, da kan vi
si at, ok, dette var faktisk en grei
måte å gjøre det på.
Nå har det blitt litt mer vokst, det
er tydelig at dere skjønner litt mer hvordan
man oppfører seg.
Men jeg synes det virker som en ganske
naturlig bro, fordi disse aksjonistene, de var jo
innom både Norges Bank og DNB, på grunn
av deres, ja da, formentlig uetiske investeringer, i
ting som, ja, de svenske selskaper, og ting
som har med regnskogen i Amazonas å gjøre.
Og det har jo dukket opp en debatt
der, om de etiske retningslinjene for oljefondet.
For de har jo egentlig vært på plass,
ja, i ganske mange år sikkert, stort sett
hele dette året husen, som er fortsatt riktet
opp ganske ungt.
– Ja, SVs verk av det kom inn,
ikke sant?
– Jo, det har SV nok med, og
jeg tror …
– De pushet hardt på for å få
det, og så fikk de flertall til slutt
da.
– Ja, og jeg snakket med Anniken Wittfeldt
en gang i tiden, da jeg var i
Norges Bank, om disse tingene før det kom
på plass, da.
Så det er et sånn leftig ting.
Det er riktig.
Du vil ikke investere i ting som er
slemme og fæle, ikke sant?
Og problemet er liksom sånn at, ja, da
må du si hva som er slemt og
fælt, da.
Og så kan du si at, ja, hvis
du bryter menneskerettigheter, så er det slemt og
fælt.
Og det er jo lett å være enig,
men det er ikke så lett å pinpointe
de ordentlige slemmingene, da.
– Ja, SV har jo gjort et ærlig
forsøk, for de har sagt at her er
det.
Disse 147 selskapene skal oljefondet ut av, hvis
vi skal inn i regjering.
– Ja, ikke sant?
– Jeg liker jo dette her, for de
har gjort det klart at de ikke skal
være med i regjering.
– Ja.
– Og det er jo en positiv ting.
MDG har også gjort det veldig klart, for
de skulle ha stopp i all oljeletning.
– Ja.
– Og det vil heller ikke Arbeiderpartiet være
med på.
Dermed så kan det hende vi får satt
de på sidelinje.
Også tror jeg Rødt hadde et eller annet
krav som også plasserte de som, langt ute
i dette skjer ikke land.
– Spør du Senterpartiet, så er det sikkert
en del utenlandske landbruksagrarselskaper som er veldig dumt
å være i konkurrerende virksomhet til den norske
bonden.
– Men det kan Arbeiderpartiet bli med på.
– Også har jo Arbeiderpartiet, og da er
det sånn, vi kan ikke investere i noe
som driver med sånn fagforeningsknusing.
Plutselig så er det veldig lite igjen å
putte penger i, da.
– Jeg har en konspiteur her.
Og det er rett og slett at Senterpartiet
og Arbeiderpartiet ble enige om at Senterpartiet skulle
gå ut av regjering frem til valget, slik
at de kunne få bygd seg opp på
oppslutning, slik at de kunne komme inn i
regjeringskontorene sammen igjen, og danne ny regjering ved
til neste valg.
– Det synes jeg var en ganske bra
hypotese.
– Fordi nå man så jo at begge
parter var jo veldig bli og glade når
de gikk ut av hver til sitt.
Det var liksom sånn, skilsmisser er aldri så
lykkelige som den skilsmissen der var.
– Jeg synes jo kanskje VDBen ble litt
snurt ganske fort, da.
Han skjønte at Arbeiderpartiet hadde det sånn, så
de kom med Norgespris og masse sånn populære
ting.
– Det var han som var problemet, ikke
Arbeiderpartiet.
– Når Arbeiderpartiet har muligheten så kjører de
knivene i ryggen på deg.
Det burde han jo forstått.
Men at det var avtalt spill i forkant
og så at Arbeiderpartiet benyttet sjansen når de
først hadde den, ja.
– Men apropos dette at det er litt
vanskelig å gjøre etiske vurderinger og vurderinger om
hva som er viktig og ikke viktig og
sånn, så dere denne kronikken fra livet Nelvik.
Hvor hun egentlig tar Greta Thunberg og Extinction
Rebellion i forsvar og har en veldig bleeding
heart forsvar av dette er vår felles fremtid
og barna våre og vitenskapen og kunnskapen står
på bare en side av dette.
Og så underskriver hun som hva er det
hun underskriver som?
Journalist og programleder.
Hun er jo da journalist og programleder i
NRK.
Så hun påberoper seg på en måte av
autoriteten som nøytral nyhetsformidler og skriver et relativt
lite precist kronikke innlegg i Aftenposten som så
får det glatte lag av Kjetil Rollnes.
– Kan vi kalle det for NRK-vasking?
– Ja, men det er noe med vi
snakket om hans studenten i forrige da vi
snakket om spetalen på gutta.
At det blir litt sånn der NPC-aktig.
Du bare sier litt sånn selvfølgeligheter som er
gode og bra og alle er enige og
det blir litt sånn tomt.
Men jeg føler jo at livet Nelvik har
falt litt ut i det samme her.
Sånn her er det bare en sånn der
du klapper det narrativet som ligger der på
ryggen kjærlig og forteller at det er liksom
alt som kan sies om dette er på
det narrativets side.
Men da den plattformen og posisjonen du får
fra NRK og så får du da ganske
påregnelig og velfortjent kritikk basert på det.
En ting er at jeg ikke skjønner hva
Aftenposten driver med.
For det var på en måte helt uinteressant
det hun skrev.
Altså det var liksom ikke noe nytt der.
Hun kommer ikke noe informasjon som liksom dytter
noen inn i noen retning.
Det var mer enn sånn, nå er det
jeg som sier dette og da er det
en kjendisfaktor eller jeg vet da faen.
Og det er liksom et av poengene var
at fordi Sylvie Listau hadde sagt at Greta
Thunberg bør utvises fordi hun har kriminell intensjon
hver gang hun kommer til Norge.
Og det er jo objektivt sett riktig, ikke
sant?
Hun kommer til Norge for å bryte loven.
Og sånn vi behandler andre utlendinger som vi
kan si med ganske stor sikkerhet kommer for
å bryte loven, er jo å sende dem
ut.
Her er hvertfall Sylvie Listau konsekvent.
Det er ikke så ofte vi får merke
oss når den faktisk klarer å være det.
Og så er poenget til Livud Nelvik da
at Greta Thunberg er jo mer enn helt
enn noen å være redd for.
Og det har du samtidig fordi Greta Thunberg
mener jo ganske mye om ganske mye for
tiden.
Så da har du tatt stilling i Gaza,
du har tatt stilling til klimasaken.
Og jeg må ha sagt da at Greta
Thunberg er ikke den mest misinformerte på den
siden.
Altså for hun har fått et ganske bra
team bak seg til å liksom faktorsjekke ting
og sånn.
Så det er færre sånne konkrete feil og
sånn, men jeg husker jo fra begynnelsen da
hun slo seg på og hadde sånn der
sultestreik for klima på skolen da hun var
16, så husker jeg jo at hun var
overbevist om at Sverige var i feil til
å synke i havet.
Og det er jo liksom bare et eksempel
på den der skremselspropagandaen da, som trenger inn
i en 16-årings hodet.
Og for årens skyld, for de som ikke
måtte vite det, Sverige stiger ut av havet
sammen med Norge fordi istiden og vi er
fortsatt på vei oppover.
Her kjenner jeg at jeg har en kjempeide.
Dette kan vi fasilitere.
Greta Thunberg vs.
Øystein Sjøli på sidlinja.
Jo, ja, men jeg har troen på at
det ville blitt en interessant og kanskje lærerik
samtale.
Ja, nei da, det er bare interessant av
hva som slipper til og ikke, for jeg
synes jo ofte kritikken av Thunberg, eller perspektivet
som Thunberg fører fronter.
Det har blitt litt dempet fordi hun er
16 år og autist, og det er liksom
så mye som gjør at du ikke kan
kritisere henne.
Og så har man funnet seg en talsperson
som da kan stå foran saken og være
sånn skjål mot all kritikk, for det går
ikke an å kritisere noen som...
Men nå er hun ikke 16 lenger.
Nei, nå er det litt over.
Og nå, ja, jeg vet ikke, jeg var
ikke sånn kjempeimponert over denne kronikken til Liv
Nelvik altså.
Nei.
Og jeg vet ikke helt hvorfor man heller
opplever seg å være spesielt meningsberettiget utover andre
fordi man er journalist i NRK.
Fordi at det er liksom...
Alle er litt nærsynlige.
Kan vi gjøre en...
Kan vi snu den flisa her, og så
ser vi at vi bytter ut Greta Thunberg
i artiklen til Liv Nelvik med noen svenske
nynasister på vei til Norge for å demonstrere.
For de har blitt stoppet på grenser, gang
etter gang etter gang.
La meg også minne om...
Det var en konferanse.
Det var her på Torshov for sånn fem
år siden her nå.
Og da kom jo...
Det var sånn der glade rasister fra alle
samfunnslag som møttes for å prate om et
eller annet hadde en sånn konferanse.
Og det kan man være sur på eller
ikke.
Og det var demonstrasjoner, det var alt mulig
rart.
Men politiet kom inn i dette.
Og det var en amerikaner som kom til
denne konferansen.
Politiet utviste han prevangtivt før han fikk snakke.
Han fikk ikke sagt noe gærent.
Og begrunnelsen fra politiet var at han kunne
komme til å påvirke sårbare personer i det
norske samfunnet.
Den er drøy.
Det er tynte.
Ja, det er så tvilsomt.
Og jeg tror Elden hadde saken hans.
Jeg vet faktisk ikke hvordan det landet, men
det ble jo en saksøking for menneskerettsbrudd.
Så skal jeg faktisk sjekke opp en dag
om det faktisk fikk sin konklusjon.
For denne mannen ble jo bare sendt på
døra og tilbake til der den kom fra.
Jeg kjenner litt at jeg føler at det
er akkurat den der, de har byttet sak
og person.
Og så putter det over i noe vi
ikke liker.
Så sjekk om den lakmestesten ser riktig legal
ut da.
Den bør kanskje både vi og veldig mange
andre gjøre.
I gamle dager så var det jødetesten, men
nå funker det ikke lenger for nå hater
alle jødene.
Ja, nå går det veldig fint.
Men bare for å ta og avslutte dette
med oljefondet.
Jeg tror denne saken var at en stund
så fungerte det fint for du laget etikkeråd.
Etikkerådet liksom fant noen sånne fyselskaper og så
lagde de en liste, og så var folk
fornøyd med det.
Men nå har plutselig den her Gaza-situasjonen
oppstått.
Som dere begge sier, nå hater jo alle
jødene, så da ble det på holdt ikke
det at ikke etikkerådet hadde vært på plass.
Så dermed har den aktuelle dagssituasjonen begynt å
bli viktig for folk, og da åpner det
på en måte giftkrukken her på den måten
at fra nå av kommer alle til å
henge seg opp i de selskapene som er
i den porteføljen, og fra nå av tror
jeg det kommer til å bli et helvete
styr.
Men heldigvis så finnes det jo etiske og
gode selskaper.
Det er det norske selvfølgelig.
Det er vel statet også kanskje?
Ja, statsseide.
Norske selskaper sånn som Telenor.
Der er det ingen som sier at vi
må kaste, altså der er det greit, nå
får vi ikke aldri fått noen lov til
å investere der, men de lagner nok neppe
på noen etikkerådsliste over selskaper som gjør tvilsomme
ting.
Og så er det to uker siden vi
nevnte Telenor som hadde hatt en inntredning på
Myanmar.
Ja, vi var innom det.
Nå har jo NRK plutselig kastet seg på,
det viser seg at de har jo jobbet
med det lenge, men vi kan late som
det var vi som brøt av vei her.
Ja, og den som brøt av vei er
vel forfatterne har boka om det, som vel
har brøt av vei for både Sydlinja og
NRK.
Som incidentelt da ikke er omtalt i NRKs
tredjeeltepodkast med navn noe sted.
Nei, altså Telenor forteller denne historien Nei, Telenor
forteller ikke historien.
Journalistene, de forteller denne historien gjennom tre episoder
en halvtime hver, uten at han nevnes på
noen som helst måte.
Her er det en svensk journalist som faktisk
er på en måte storytelleren av han som
på en måte har gått veien og underskjørt.
Men har dere fått sett gjennom denne?
Nei, jeg kjenner ikke detaljene.
Altså, Telenor lander selvfølgelig fordi de blir introdusert
og det er en del sånne ting som
bare hos meg lyser store varselflagg.
Fordi Myanmar skulle bli demokrati, og når de
blir demokrativ, vet du, det var jo norske
stat så ivrig.
Så helt tilfeldig så fikk Telenor lisens til
å drive mobilselskap på Myanmar samtidig.
Samme dag så slettet Norge fikk tre og
en halv milliarder til statshjelp som Myanmar hadde
til Norge.
Sånn kjøpt og betalt.
Og så på et eller annet tidspunkt så
lander de i en skvis hvor de rett
og slett velger å prioritere at vi skal
beskytte våre ansatte på bekostning av demokratiforkjemperne.
Så de kaster alle demokratiforkjemperne under bussen og
utleverer alle mulige data.
Når Telenor blir spurt om dette og snakker
om dette, så sier de at nei, vi
hadde ingen valg.
Fordi det du alltid skulle gjøre var å
spre fred og demokrati med dyre mobilabonnement.
Ja, altså det var ikke abonnement heller, for
nesten alt der nede foregikk i form av
den gode gamle kontantkortløsningen.
Og dette er et stort marked.
Det bor mye mennesker der.
Det var litt sånn at folk gikk og
kjøpte dagsrelasjoner på et mater og sånt.
Så litt annerledes enn det vi er vant
til.
Men det var liksom to selskaper som fikk
lisens der, av flere hundre som søkte og
prøvde å komme inn der.
Hjalp det sikkert litt å forslutte noe statsgjeld.
Skal vi nevne han forfatteren for årene selv?
Nikolai Britt-Prytt.
Han skrev boken Forrott av Norge.
Jeg har ikke kommet så langt siden jeg
har fått lest boka hans enda.
Jeg har hørt han snakke om dette her
og han forteller jo mye av det samme
som det da fortelles i NRK sin podcastversjon.
Men i NRK sin podcastversjon så er det
jo selvfølgelig, da får jo NRK også lov
til å svare.
Nei, til ord lov til å svare, så
de har liksom Sigve Brekke og de har
han, sjefen som var ansvarlig for Myanmar.
De er også inne og liksom svarer på
spørsmål.
Og jeg er litt sånn, de høvder å
ikke ha innført et sånt overvåkningssystem.
De hadde alt utstyr men det hadde aldri
koblet til.
Mens kildene de har i Myanmar sier at
jo, det ble koblet til.
Det ble statt til bruk og dataene ble
utlevert til militæregjentene.
Det er jo ikke, altså hadde dette vært
et vanlig selskap som bare gikk skone av
seg, så hadde jeg liksom vært tenkt at
ja, jeg skjønner at det er mulig å
gjøre.
Også kan man kritisere dem for dårlig valg,
men det er et eller annet med at
når man får den der klamme statlig innblandingen
i dette her, hvor man liksom, man har
statsledere som løper foran og deler ut penger
og klapper militæregjenta på skulderen og sier ja,
dere skal bli demokrati, ja så fint, vi
har et telefonselskap til dere.
Så synes jeg det begynner å lukte vondt.
Det som gjør det litt vanskelig er at
når staten sitter så tungt inne på eiersiden,
så får du en annen autoritet som selskap
da, ikke sant?
Så du blir solgt inn på basis av
at du er den norske seriøse stat i
ryggen og det er et annet dyr enn
et helt privat selskap, og det medfører noen
sånne moralske implikasjoner både for oss som innenbyggere
som da er med her i dette selskapet
og liksom tar del i alle beslutningene det
selskapet tar, eller i hvert fall blir medansvarlig
på et eller annet vis.
Og det illustrerer bare hvorfor det er litt
suboptimalt at staten skal drive og eie alt
mulig rart.
Fordi du gjør oss alle medansvarlige i en
del ting som vi kanskje ikke burde vært
medansvarlige i.
Jeg hørte også noen uttalser fra god gamle
Kjell Magnus Bonnevik.
Han var jo ikke en fyr som satt
i posisjon den gangen, men han hadde jo
mye med Jan Mar og hun Ang-San
Chu-Chi, og hun er jo en av
de som faktisk også blir kastet under bussen,
og det er nok pågrepet som følge av
informasjon hentet fra Telenor.
Så greit.
Telenor solgte seg inn der som selskapet du
kan stole på.
Ja, men det er en sånn form for,
ikke en garantist for fred og demokrati, men
en bidragsyter til det i hvert fall.
Dette er et seriøst selskap fra et demokratisk
land som kommer inn for å hjelpe å
bygge infrastruktur.
Ja, og vi skal ikke, altså, tillit var
en veldig viktig ting der nede, fordi man
har jo en misstro til myndighetene der det
er totalitære og autoritære.
Og derfor var jo også Telenors sales pitch
mot befolkningen.
Nei, men oss kan dere stole på.
Og det gjør jo at disse menneskene er
ekstra forbanna på Telenor.
Og Norge, vil jeg tro.
Ja, Telenor, de er ikke så opptatt av
Norge, men de er veldig opptatt av Telenor.
Det er liksom, dere kastes også under bussen
som selskap.
Det som er greia er at hele veien
det var helt tydelig på Bonnevik at han
leste terrenget og forstod, fordi han møtte denne
Aung San Suu Kyi.
Og hun, altså, det var helt tydelig at
de kunne ikke snakke fritt sammen.
Det var alltid representanter til stede fra militærjuntene.
Militærjuntene hadde altså, de hadde valg, men militærjuntene
hadde vetorett på alt.
Så det var liksom sånn, jo, dere kan
få lov til å bestemme eliteren via vetorett.
Det er jo ikke en demokrati lenger.
Det er jo bare et skinnedemokrati, ikke sant?
Og likevel, når man ender der, så er
det liksom godt nok for Støre og Stoltenberg
og den gjengen der, da.
Nei, altså, det er klart det kaster jo
dietiske retningsstyrninger for oljefondet et annet liv, så
her snakker vi i hvert fall om at
så er ikke dette menneskerettighetsbrudd, liksom.
Altså, man er ikke i tvil.
Telenord hadde også sett på en løsning for
å liksom fjernstyre dette systemet, sånn at de
kunne sitte og låse det ned fra utlandet.
Ok, da kan vi gjøre det fra Norge.
Men heller ikke det gjorde det, ikke sant?
Det kunne jo i teorien sagt at nå
sparker vi alle ansatte, og så sørger vi
for at de ikke har innloggingsmulighet, og vi
flytter sørger for at alt skjer fra Norge
fra nå.
Det kunne jo vært en sånn prudent ting
å gjøre, i forkant i hvert fall, å
gi seg selv muligheten til å kaste.
Vurderte det, men forkastet den.
Nei, fordi fremdeles kunne det gått ut over
de ansatte.
Men hvis de ikke hadde hatt ansatte lenger,
så er jeg ikke sikker på om det
er sånn.
Jeg er litt usikker på om det er
militære etanologi til å gå etter tidligere ansatte
i Telenor som har blitt kastet ut.
Det er åpenbart at de hadde et handlingsrom
her som ikke ble benyttet i hvert fall.
I følge til Telenor sa de at de
hadde ingen andre muligheter.
De hevder beinhardt å ikke ha hatt, men
kom det frem til jo, men dere valgte
å ikke bruke handlingsrommet den veien.
Dere valgte å prioritere det som var deres
ansatte.
Jeg skjønner at man fører et ansvar for
sine ansatte, men jeg tenker at når du
kommer dit, så må du skjønne at du
vet hva.
Pengene dine er tapt.
Her har dere tjent det nå.
Det er det dere har tjent.
Investeringer, alt er nå null.
Dette kommer til å koste penger, men bare
send en melding til hver eneste abonnenter du
har og si at vi blir korrumpert.
Dette er nå ned.
Vi tar med oss alle innlogginger og har
forlatt vannet.
Jeg mener at det må være fint mulig
å gjøre.
Det kan hende vi får han forfatteren i
tale på et tidspunkt, så kan vi sikkert
få han under i historien her, eller vi
kan jo lese boka.
Vi kan lese boka, og så har jeg
vært i kommunikasjonen.
Det blir Liberale Aften, eller podcast, eller et
eller annet, eller kanskje begge deler.
Jeg synes vi skal gå for begge deler.
Til neste sak så vil jeg fortelle en
liten anekdote.
Jeg ble ansatt på Rikshospitalet i 2006.
Hadde et intervju med det som da ble
sjefen min, og så spurte han, har du
noen spesielle krav, du Vegard?
Ja, det har jeg.
Jeg vil gjerne reservere meg mot offentlig tjenestepansjon.
Hæ?
Jeg vil gjerne reservere meg mot Statens Pansjonskasse.
Jeg vil ikke inn i Statens Pansjonskasse.
Kan jeg få utbetalt pansjonsoppsparingen selv, eller få
det privat, eller et eller annet, for jeg
vil ikke være del av det.
Var nordlending.
Du, det der, jeg har ansatt mange, det
der har jeg aldri hørt før.
Ja, det tror jeg på.
Jeg fortalte det til min mor, som var
sånn gammelere pansjonssaksbehandler i KLP, tror jeg.
Hun spurte, er du gæren, Vegard?
SPK, det er jo den beste pansjonsforureningen.
Du kan jo ikke, ikke.
Og så ble det noe SPK for meg.
Jeg har jo masse opptjening i SPK.
Men problemet mitt er at jeg vet, jeg
visste da, at SPK er ikke fondert.
Det går rett på statsbudsjettet, og det er
opp til fremtidige politikere å bestemme hva jeg
får i pensjon.
Og det er ikke en rettighet, det er
et privilegium.
Og meg bekjent, så er det vel også
sånn at det subsidieres ganske kraftig?
Ja, fordi systemet har vært slik at du
sier at du bare har en vagrettighet, og
så er det opp til statsbudsjettet å sette
av penger til deg for at du skal
få pensjon i fremtiden.
Og så har ordningene vært ganske generøse, så
du har fått ganske godt betalt pensjonsmessig.
Tradisjonelt da, i offentlig sektor, og så har
du nå fått denne pensjonsreformen alt for sent.
Men den har nå kommet da, som har
en del sånne normaliseringsregler.
Og siden 2011 eller noe sånt, så tror
jeg SPK også til og med er fondert.
Eller at de har begynt å fondere, eller
et eller annet sånt.
Men jeg har jo sittet og sett dette
for litt nærtål, og jeg ser jo hva
man betaler i pensjonsavsetning.
Og det er jo på en måte det
som ligger under panseret da, på denne pensjonsreformen.
For nå, man kjenner jo til man betaler
for folketrygd og sånt, og det er jo
arbeidsgiveravgift og trygdeavgift.
I gamle dager så var det 7,8%,
nå er det vel 8,2% tror
jeg på arbeidsdager sånn.
Og så er det 14,2% på
arbeidsgiver sånn.
Så det er jo en del prosentpoeng, par
av 20 prosentpoeng, som ryker rett inn i
en form for pensjons folketrygdforsikring.
Der også går pensjonsavsetning til tjenestepensjon på toppen
av dette.
Og det er jo et helt vanvittig beløp
per arbeidsdager som blir satt av.
For det er jo ikke noe individuell sparing.
Det er en sånn aktuare beregning av løpende
kostnader.
Og jeg ser liksom at det har vært
16, så ble det 17, så ble det
18, og så gikk det over 20 på
tjenestepensjonsbiten på toppen av dette.
Og det begynner å renne ut.
Og det er jo sånn på arbeidsgivers hånd
ikke sant?
Og så har du 2% på arbeidstagershånden
i tillegg.
De kronbeløpene som går inn i å sette
deg til denne pensjonen er helt vanvittig.
Altså, kunne du spare det i aksjefond, så
hadde du vært mange tittallsmillionær når du gikk
av med pensjonen, ikke sant?
Men det handler jo om å gjøre opp
for en underfinansiering av pensjonsordninger i Norge gjennom
mange år, gjennom generasjoner egentlig.
Det stemmer.
Du skyver egentlig den belastingen på fremtidige generasjoner.
Stadig fremover.
Så det er...
Men ellers så er det jo sånn at
man fikk denne individuelle pensjonssparingen, ikke sant?
Du fikk en slik mulighet til litt å
påvirke hvor mye pensjonsstøy du kunne få, slik
at den skulle ligne på hvordan pensjonen blir
beregnet.
Særlig fordi du har liksom ikke...
Du betaler ikke noe skatt på avkastingen før
du tar ut pengene.
Og liksom så den skattutsettelsen, den ligner jo
på den skattutsettelsen du får på at du
opparbeider pensjonskrev.
Jeg har litt lyst til å samle litt
dette med pensjonen i det private.
Fordi der har man en maksgrense på 6%.
Det er liksom det maksimale.
Begynner du å spare pensjonen dessina da, så
må du betale av de midlene du har
skatt.
Det får du ikke lov til å betale
inn før skatt.
Du har sterkt disinsentiv til å gi deg
selv en god pensjonsordning.
Ja, privat.
Og samtidig så har man også innført en
regel for pensjonssparing i bedrifter at alle i
bedriften må ha akkurat samme pensjonssparing.
Det er ikke lov å ha forskjellige satser
og systemer.
Det skal ikke være noen valg her.
Skummelt.
Det man var bekymret for da.
Dette fikk jeg svar på fra Nordea Liv
som er der vi har våre pensjonsavtaler på
jobb.
For jeg ville jo veldig gjerne å øke
min fra 4 til 8.
Du kan ikke ha mer enn 6, men
skal du ha 6%, så må alle andre
i bedriften ha 6%.
Dette er fordi at det man var redd
for var at ledere skulle bevige seg selv
bedre.
Pensjonen var de ansatte.
Det er en sånn insentivmodell til å ...
Ja, men ledere pleier å bevige seg selv
bedre lønn også, faktisk.
Det er ganske typisk at en bedriftsseier prøver
å tjene mer enn sin ansatte, og det
rimer, for de bærer jo et større risiko
også.
Så jeg føler at du sitter og snakker
om pensjonsinnbetaling og sparing, og så begynner det
å nærme seg 20%.
Det begynner å nærme seg 20%.
Ja, det er mer.
Langt over.
Vi har jo de 14% eller hva
det er for noen som går i ...
14,2 på arbeidsgiveravgift, og så har du
trygge avgift på den egen lønnslipp, som er
7,8.
På tjenestepensjonssida har du 2% på den
egen lønnslipp, og 18, 19, 20, 21 på
arbeidsgivershånd.
Og husk på at de 14,2%
i arbeidsgiveravgift, eller de 20% på arbeidsgivershånd,
det er jo prosenter som ligger over 100
% av lønna din, ikke sant?
Så det er liksom ganske store beløp, og
det er ganske stor prosentsats av nominell.
Men det finnes en lovbegrensning som begrenser hva
jeg kan spare som privatperson, som er langt
under hva som puttes inn i det offentlige.
Men til din trøst, da, så er det
jo ikke sånn at jeg betaler dette til
meg selv.
Dette betaler jeg til forrige generasjon, som har
underfinansiert pensjonsfølgning.
Sånn sett så er det jo ikke veldig
gunstig, da.
Og det er vel det regnestykket som låt
i grunn for min vurdering i 2006, da
jeg gjerne ville reservere meg på denne skrotordningen
som politikere skal styre over i fremtiden.
Det er jo alltid veldig hyggelig å sitte
og betale for andre.
Ja, selvfølgelig.
Men grunnen til at vi tar det opp,
er jo fordi vi vil snakke litt om
denne samordningsfellen, såkalt.
Sånn pensjonsramen.
Som er overskriften av isen.
Ja, ja, ja.
Og det er jo den pensjonsreformen som måtte
komme.
Fordi det var ikke bærekraftig.
I 2011 så kom den.
Og der er det også dette med fellene,
det var vel noe som en del tenker
på som en utilsiktet effekt.
Men det fikk i hvert fall som følge
det at offentlige ansatte som var født i
perioden 1944-62, de opplever det at hvis
de jobber utover 67 år, så krymper faktisk
pensjonen deres.
Og det er mange som syns er fryktelig
urettferdig, og det har jeg jo forstået rett
i også.
Det er jo veldig opp-ned-greie.
Hvis du fortsetter med verdiskapningen her nå, så
trekker vi deg i lønn.
Vi blir straffet for det.
Men for å forklare hvordan mekanismen er, så
var det sånn at offentlig tjenestpensjon tidligere, det
som gjelder denne gruppen offentlig ansatte, den var
slik at tjenestpensionen skulle vare i ti år
fra du var 67 og hadde gått av
tjenestpensjon.
Det som oranene ligger i det, at hvis
du ikke går av når du er 67,
så spiser det ned på de ti årene
som du får tjenestpensjon, og det er kiperen.
Motsatt, som kanskje kan være mer viktig for
folk som er ansatte i det offentlige i
dag, som har muligheten til å få offentlig
tjenestpensjon, så er det det at du er
nødt til å holde til du i hvert
fall er 62 for å få den tjenestpensjonen
og den tjenestpensjonen er verdt en del, for
du har betalt en god del innpå den.
Varer den til du er 77 hvis du
tar det til en alder av 62?
Nå er det faktisk evigvarende, livsvarig tjenestpensjon.
Det er det som er endringen.
Nå har du ikke den typen tap ved
å jobbe lenger.
Det er da konkret, hvis du er født
etter 62, så er du på såkalt ny
ordning uansett.
Stemmer det.
Men det er viktig å holde til 62,
for ellers så går du på en smell,
i hvert fall som jeg er enig for
min egen del, så er det noen millioner
innoverdig som den personen er verdt.
Når vi sier at vi begynner å slanke
ned staten, så betyr det også at vi
vil at det skal jobbe veldig mye færre
mennesker i den staten.
Jeg lukter jo at hvis vi får det
som vi vil, på et tidspunkt er det
noen som taper innsatsen sin.
Det er helt klart.
Apropå det, du har regnet på på egen
bogen, er det lov å spørre, hvor langt
unna 62 du er?
Å, det er fem år.
Da er det jo litt nært å begynne
å regne på.
I mitt hoved så er på grunn av
innretningen av disse pensjonssystemene så er det nesten
helt sprøtt å ikke gå av på 62.
Åja, ja.
Jeg tenker jo aldri ikke på noe annet,
for å si det sånn.
Nei, og det er et eller annet med
at du må bare få de penger ut
igjen tidligst mulig, og ja, du får lavere
livslang pensjon, men da bare få det ut,
sette i fond, fortsett å jobbe.
Det er jo den andre litt rare tingen,
for du kan jo også ta ut pensjonen
og fortsette å jobbe.
Det kan du.
Faren min gjorde det, han jobba jo så
myrert da han var et par 70-årige
gamle, men han tok ut pensjon fra han
var 70 og 60, og så hadde han
i tillegg både norsk pensjon og dansk pensjon.
Det har han enda, og den danske pensjonen
den er jo fundet, så den er jo,
der får han jo ut ifra innbetalingene han
har gjort i første 20 årene av sitt
liv.
Men to be fair da, fra 67 så
begynner du å gi mening uansett, for da
har du ordinær alderspensjon, ikke sant?
Fra 62 så er det jo sånn afp,
sånn tidlig pensjon, og der betaler du en
pris i form av størrelsen på pensjonen resten
av livet da, ikke sant?
Absolutt, ja.
Men det er bare det der, penger nå
er mer verdt enn penger i morra, og
du vet ikke, liksom stryker du med når
du er 74, så har du fått ut
veldig mye mer hvis du tok det ut
tidlig enn hvis du ventet da.
Ja, ikke sant, så er jeg litt sånn
kiperen nettopp på grunn av skatteeffekten som du
nevnte da, for det er lett å tenke
at, faen jeg kan plassere de pengene bedre
enn staten som pensjonskasse er.
Men sånn, da må du jo betale skatt
først da.
Jo jo jo, det betyr jo at du
må liksom slå de med 40-50%
i avkastningen.
Ja, du må regne på det i hvert
fall, for hvis du Hvis du fortsetter med
en jobb da med, la oss si du
tjener en million eller noe sånt, så har
du liksom, du har den der trinnskatten, det
vi kalte toppskatt i gamle dager, ikke sant?
Og så får du pensjon på toppen av
det, og så er det plutselig toppskatt på
alt, og da blir ganske mye bort, ikke
sant?
Så det er et regnestykke.
Så man holder opp mot det der at
det er best å få penger når du
kan ha glede av dem også.
Åpenbart.
Jeg må jo si for min egen del
også, jeg tenker at, ja, hvis jeg kunne
ta det ut nå, så hadde jeg gjort
det nå.
Ikke sant?
Bare for å begynne å få det ut
igjen så fort som mulig.
Og det er ikke så mange stortingsvalg til
det ikke er penger igjen å leke med
for politikerne, og da begynner de å kutte
både her og der.
Det er jo litt sånn at jeg har
jo hatt en eller annen story som jeg
har dratt mange ganger her at nå ser
det ut som om det kommer til å
bli dårligere med statsbudsjettet i årene som kommer.
Men så er det jeg har snakket med
noen av dem som er in the know
her, som sier at det har jo Finansdepartementet
sagt i 20 år og så ordner det
seg alltid på en måte.
Men det er jo ikke sikkert at du
har flaks alltid plutselig.
De har jo sagt i 20 år at
nå er det 20 år igjen, og så
er det 14 år igjen, og så er
det 12 år igjen, og nå er det
5 år igjen.
Ja, ja, ja.
Så det er jo historien som sjekker ut
fortsatt.
Ja, ikke sant?
For plutselig har de fått sånne liksomgevinster som
for eksempel svak kroner.
Trømperne skal jo ha svakt dollar.
Så plutselig svekker det fondet verdt like mye
igjen, og så kan det komme en crunch
i finansmarkedet, så kan det være oljeprisene kan
jo falle, og så kan det være litt
svakere utvikling på, eller plutselig kan det bli
flere uføretrygder i Norge.
For å bare presisere poenget, det som er
ditt poeng som vi har tatt mange ganger
på podden, er den der at økningene i
statens inntekter kommer til å stoppe.
Så vi har en periode igjen, men så
er det slutt da, begynner det å bli
belt tightening.
Ja, men her har jeg et spørsmål.
Fordi her nå er det jo sånn at
man putter penger inn fra alle fondene, basert
på avkastningen i alle fondene, så har du
handlingsregler og 3% og sånt.
Så på et eller annet tidspunkt så er
det jo ikke noe 3% å ta.
Tror dere de kutter, eller tror dere de
begynner å spise av selve fondene?
Jeg tror jo selvfølgelig de spiser av fondene.
Det er det jeg ser for meg også.
Jeg tror ikke de klarer å la være.
Jeg tror ikke de klarer å snu det.
Og det er egentlig det som gjør at
jeg tenker at pensjonen min, det er de
penger, det er det jeg har selv når
jeg går av, som er pengene mine.
That's it.
Argumentet mot det, det optimistiske argumentet her sånn
er jo at beløpene på oljefondene er så
vanvittig store, og de kommer til å bli
enda større, at den 3% avkastningsraten som
man kalkulerer seg, er nå 85% av
statsbudsjettet.
Og det er klart at det kommer til
å være 30 og 35 i fremtiden.
Ja.
Tror du ikke det?
Nei.
Implicit da, i mitt hodet, så kommer oljefondene
kommer til å vokse en del mer.
Vi har 20 000 milliarder nå.
En eller annen gang i fremtiden så kommer
det til å være 30 000 og kanskje
40 000.
De oljefondene dette er bare 18 000 milliarder
her.
Jo, men det er sånn kurssvingninger.
Det er derfor det er så viktig å
tenke på det som andel av BNP, for
det er klart at den nominelle verdien kommer
til å stige.
Men hele den ideen at du beholder nå
verdien av fondet, det gjør jo at fondet
blir mindre viktig i norsk økonomi.
Ja, ja, ja.
Vi er enige i denne analysen, men jeg
vil jo spille ut et kort til til
deg.
Hvis vi fortsetter med større i fire år
til, så er det ikke noe fare for
at denne økonomien skal vokse noe raskere enn
fondet.
Nei, det har du gøy grunnrett i.
Men hvis det er den som blir valgt,
så er det heller ikke noe fare for
det.
Nei, så er det heller ikke.
Vi skal gjøre akkurat det samme, bare litt
teitere.
Nei, vi ligger dårlige annens.
Ja, så ikke sant?
Problematiseringen er litt er din.
Det er lett å si det blir spennende
med noe valg, men på en måte er
det kanskje ikke det.
Jeg føler at det er veldig mange politikere
nå på høyresiden som prøver å si at
dette er et skjevne valg.
Ja, det kunne det vært.
Det kunne det vært.
Hva er det vi kommer til å følge
med på på vår valgbake for hjemmesittere?
Ja, nei, det kan du si.
Jeg kommer til å følge med på forkastede
stemmer.
Forkastede stemmer er viktig.
Og så blir det jo spennende å følge
med på disse mikropartiene, og hvem som kommer
over og under den magiske dødsdommengrensen på 5000
stemmer.
Der ønsker jeg jo 4999 stemmer til enkelte.
Ja, det blir jo gøy med ytre sentrum,
for de synes jo den nye valgloven var
kjempelur.
4999.
De hadde fortjent en liten smekk på det
der.
Empatien og nestekjærligheten var ikke så veldig stor
i de uttalsene de kom med.
Det blir ikke en liten smekk, det blir
jo for alle praktiske folk med.
Nå må dere legge det.
Ja, eller fortsette bare i Oslo eller et
eller annet sånt.
Ja, så blir det den store sperregrensen også.
For det som er så sprøtt med den
valgordningen vi har i Norge, det er jo
det at, i hvert fall sånn som ting
ser ut nå, så blir det spørsmålet om
hvilke av de små partiene som kommer over
og under sperregrensen avgir hvilket regjeringsalternativ som blir
valgt.
Ja, og litt sånn Solvang gikk vel gjennom
dette her med en sånn det med taktisk
stemminginning.
Og at det, taktisk stemminginning på MDG kan
i teorien felle en rød-grønn regjering.
Og at de ikke får flertall, for hvis
det blir mange som stemmer taktisk på MDG,
men de ikke kommer over sperregrensa.
Og samme forhold for KRF.
Ja.
Som Snoen gjør.
Og Snoen har jo skrevet om dette mange
ganger, egentlig ved hvert fall.
Drit i å stemme taktisk, for du skyter
deg i foten liksom.
Men valgeteknisk, altså vi har sperregrensen, og så
har vi den lille sperregrensen, og så har
vi den bitterlille sperregrensen.
Store sperregrensen, det handler om utjevningsmandater.
19 av 169 mandater er såkalte utjevningsmandater.
De får du tilgang til hvis du passerer
4% oppslutning nasjonalt.
Det gjør en stor forskjell for stortingsgruppene til
sånn type venstre MDG, Rødt, og forhåpentligvis Høyre
Arbeiderpartiet.
Det er jo gjerne forskjellen på 1 eller
5-6 representanter, ikke sant?
Ja.
Du får liksom en sånn her, kommer du
over 4, så får du 5-6-7
bonusrepresentanter.
Det er den store sperregrensen.
Og så har du den tradisjonelle lille sperregrensen,
det er dette delingstallet vårt i Sankt Laguz
-metode.
Det er at første delingstall er 1,4
i stedet for 1.
Fordi delingstallet er 1,3,5,7 i
Sankt Laguz-metode.
I modifisert Sankt Laguz-metode i Norge er
delingstallet 1,4 3,5,7.
Og det gjør at mandatfordelingen for første mandatet
ditt er tøffere å oppnå for små partier.
Så det er rett og slett en modifisering
av valgsystemet som gjør det mer gunstig for
store partier.
Så der har du en liten sperregrense, og
så har du en bitterlille sperregrense, som er
den vi har snakket mye om.
Som er, hvis du ikke oppnår 5.000
stemmer i stortingsvalg, så er du død.
Jeg kan ikke dyre meg.
Jeg synes det skal både bli gøy og
spennende allikevel.
Det blir litt som Melodi Grand Prix, det
er jo bare tøyspennende, så sjov er jo
litt morsomt allikevel.
Vi er sånne sportsidioter.
Så det blir jo litt spennende om det
blir A eller B regjeringskonstellasjon.
Det er litt spennende hvem som kommer over
de ulike sperregrensene.
Det er jo spennende å se om disse
gjenværende minipartiene gjør det så bra som noen
meningsmålinger tyder på.
Da tenker jeg på Industripartiet, Norgesemokratene, Konservativt, de
forskjellige generasjonspartiet, og ja, Sentrum, og den der
Ojala-dama oppe i Finnmark, som er inne
for den der helselista.
Det er så morsomt å se hvor mange
som faktisk gider å stemme på.
Der ser jeg jo snittoppslutningen ligger på sånn
0,1-0,2, så det er litt
sånn dødstom som lurer i fremtiden der.
Det gjelder for øvrig også Sentrum.
GP ligger litt bedre enn men vi får
se.
Vår erfaring med valg er jo at det
blir ganske mye tristere enn man ser for
seg.
Jeg ser også for meg et annet parti
man blir kvitt.
Det er jo NRK-partiet.
Ja, der er det ikke mye luft igjen
i ballene.
Nei, det er helt klart.
Lederen der, hun sto på steinen i karuanen
i går da.
Prat med mennesker.
Så har jeg spåst mye mennesker hun snakket
med at jeg hadde sagt at nei, denne
skal ikke jeg forstøre akkurat nå.
Hva skal man spørre en om?
Du er mot ensomhet.
Det kan man jo selvfølgelig konfrontere, men du
skal jo ta stilling i alt mulig annet
av saker.
Hvor står du i den?
Hva mener du om alt annet enn dette
da?
Du har jo på en del ting så
har du stemmeplikt da.
Jeg vil gjerne vite hvor du lander når
du må stemme.
Nei, det kan man si.
Kanskje man må ta en ensomhetstake på alle
spørsmål?
Ja.
Ja, ja.
Det blir noe spennende.
Vi skal i episoder fremover, nå har vi
gått gjennom Generasjonspartiet og Yttre Sentrum.
Vi skal gjennom noen flere partier, skal vi
ikke det?
Jo, vi må prøve på det.
Vi må i hvert fall gjennom de vesentlige
av mikropartiene.
Hvis vi føler at vi har tid å
overskudde, så tror jeg vi skal ta noen
av de store også.
Ja, vi kan gjøre det, men det blir
litt spennende.
Vi skal ta alle de store i en
del.
Vi må ta det yre for seg selv
selvfølgelig.
Ja, det er klart.
Det er vel å forvente da i tiden
fremover mot valget her.
Så kommer en valg i brått på?
Det er jo ikke lenge til nå.
Det er jo ikke det.
Vi har vel ambisjoner om at vi skal
prøve å få opp en valgvake.
Ikke helt sikker på hvor og når og
sånn, men de som følger med skal få
vite.
Hvis ikke så har også slusseriombudsmannen en egen
valgvake.
Det er vel mye som tyder på at
vi kommer til å ha sammen med ham.
Jeg tenker at det er like gøy å
bare stikke gjennom hos han som sitter på
to små tur.
Og så har vi offisielt valgvake for hjemmesittere
da.
Er vi fornøyde for dagen da?
Det er vi.
Da får dere ha en fortreffelig dag.
Ha det bra med deg.
Hvis du har noen spørsmål eller noe annet
så finner du avkontaktinfo på sidlinja.transistor.fm