The boys are back in town, the boys
are back in town.
Velkommen til Sidelinja, podkassen for politisk hjemløse.
For folk som faktisk er back in town.
Og ja, som har vært langt utenvis.
Government is a problem.
Rundt bord i dag, hjemkomne sønnen Arne, Trond
og meg selv, Vegard.
Velkommen tilbake, Arne.
Jo, tusen takk for det.
Har du savnet oss?
Jeg har jo det, jeg har jo hørt
på deg.
Så det har jo det å dømpet savnet
underveis, heldigvis.
Du har ikke hørt på oss på sengekanten,
du.
Ja, det har jeg ikke.
Det er bra, jeg.
Du har vært savnet av oss.
Ja, det er sant, det er sant der
også.
Nå er vi full for fight.
Du har vært busy noen uker.
Ja, ja, ja, ja, ja da.
Jeg hadde fikk litt av styrme, så jeg
måtte roe ting.
Jeg måtte til og med avvikle mitt studium
i middelalder latin.
Så nå er vi tilbake her.
Nei, nei, nei.
Det er krisen.
Hvordan skal du klare jobben uten det, da?
Ja, det er spørsmålet.
Men til å være en podcast som snakker
veldig mye om jobb og relevant utdanning, så
syns jeg jo.
Sykle på tynnis.
Men det er jo gratis.
Nei, eller jeg betaler det for deg, eller
hva?
Ja, Trond og Trond betaler.
Akkurat sånn.
Men å til en del, så jeg både
betaler det, og så sørger jeg for at
du har et sted å gå og drikke
øl etterpå.
Så det føler jeg at kanskje er det
viktigste, da.
Det er klart det er.
Jeg tenker, før vi begynner å bable om
alle mulige alvorlige politiske saker.
Var du fornøyd med Liberal Aften på tirsdag,
gutter?
Ja, syns jeg fungerte kjempebra.
Det var, ja, jeg tror folk revet opp
med denne historien om Telenor, om Jan Mær,
og ja, vi kommer litt innom Juge Jonas,
Telle med.
Nei, det er litt opprivende.
Det er jo noe litt annet alvor over
ting når folk blir hengt.
Det er noe med det.
Jeg kunne se det på ansiktet ditt ved
et par anledninger, at du rett og slett
så litt sjokkert og litt opprevd ut.
Ja, ja, ja.
Så jeg har hørt at dette her er
jo litt indirekte til det politiske, men det
politiske var det ivrig nok til å dytte
Telenor inn i mya Mær, i hvert fall,
sånn at du kan jo begynne å lure
litt om det her syndreget, på en måte,
hvordan det måler seg til sammenligning.
Altså, de dyttet det inn, men de var
liksom ikke sitt ansvarsbevisst når noe gikk galt,
og det er vel egentlig det som er
den store problemet her.
Altså, vi har jo nok av norske bedrifter
som er inne i autoritære regimer og sånn,
men det er noen regler for hvordan du
skal agere og optre, og blant annet, du
skal ha en rettrettplan.
Og jeg teler til Telenor at det er
ingen rettrettplan, og eierne som er i læringsdepartementet
ved Vestre og Støre som utriksministeriet er jo
på ingen måte interessert i å utføre noen
rettrettplan.
Og så er vel hele dette eventyret under
overskriften «Aktiv næringspolitikk».
Ja.
Det hadde jeg vel ikke tenkt da vi
begynte podden, at henrettelser kom til å være
en del av det.
Nei, det er sant.
Det må jeg være ærlig innom at kom
som en overraskelse.
Men er det noe med det der å
skalte og valte med en stat, å sette
den i ryggen på ting og ikke vite
hva du driver med, og så får det
helt vanvittige konsekvenser i andre endene?
Ja.
For det er jo litt greia, ikke sant?
Når vi snakker stat og Norge, så gir
jo den seg ut for å representere oss
alle, ikke sant?
Så dette er på en måte vårt kollektiv
og ansvar i en viss forstand.
Og det viser jo egentlig at dette er
kanskje en sånn greie som vi ikke skal
ha noe av flere ganger i fremtiden.
Nei, og det aktualiserer jo også dette maset
med oljefond, og Israel, og hva det nå
er for noe.
Det er liksom med en gang du skal
ha kollektiv investering, og alle er investert, og
alle har et ord med i laget, og
det er liksom noen som er sure på
absolutt alt staten gjør, ikke sant?
Altså uansett hva den gjør, så er det
noen som er sure på det.
Noen som har gjørt det hele tiden, som
jeg nevnte.
Og det er noe med det der å
kjenne sitt magemål på dette her, og faktisk
være litt bevisst på å ikke drasse staten
inn i alt mulig rart som virker bekvemt
å hende i.
Og ikke gi staten all den makten som
den nødvendigvis har lyst på.
Apropos det neste Liberalaften, hva er det som
får ta det i samarbeid?
Det er vel en grunn til å glede
seg til skikkelig den også, ikke markere denne
i agendaen med det samme.
Benedikte Moldtumur Høgberg, just profesoren som …
Kvinnen som en og alene stanset sivilberedskapsloven, sivilbeskyttelsesloven.
Ja, og det skal sies at hun stanset
hvertfall de verste delene av den, og så
skal det gjøre med at den er gått
gjennom, og det er mye griser i den
enda, men at de aller verste autoritære tendensen
i den har forsvant, fordi hun ikke har
gjort noe med maktfordelingen der.
Men det er ikke bare loven heller, så
det er det at det sklir gjennom uten
at noen reagerer underveis.
Ja, men jo, Benedikte Moldtumur Høgberg kommer og
skal nakke litt med oss.
Det tror jeg blir svært bra.
Hun tror jeg har flere holdninger vi liker
i en liberal kontekst, om vi kan si
det sånn.
Så krysset av det, jeg husker ikke helt
datoen, men det er siste tirsdag i måneden.
Og i dette tilfellet siste tirsdag i oktober.
Så ta en tur.
Jeg føler at det begynner å bli veldig
verdt å komme en tur dit.
Du kan møte mye svært kompetente mennesker som
kan fortelle deg om detaljer og lære deg
mye.
Jeg synes egentlig Trondheim har vært ganske flink
til å boke foredragsholder til oss, ja.
Jeg vet at for det første så kommer
det til å komme flere bra navn.
Vi har jo også hatt en fin historikk
nå, synes jeg.
Også både med veldig saklige og gode navn,
men også noen artige karakterer innem mellom.
For at det ikke skal bli for stivt
og saklig.
Hvis du kommer jævnlig på Liberalaften, så garanterer
vi at du ikke kommer til å føle
deg som en sånn mainstream-type.
Ja, det stemmer.
Nei, altså, når du får Liberland og litt
sånn innem mellom, så er det masse seriøse
navn.
Ja, så hvis dere ikke var der på
tirsdag, så kan dere høre på det som
er lagt ut, redigert på podden her.
For det ligger en egen episode med.
Det ligger faktisk to.
Det gjør det.
Det ligger både selve foredraget og et intervju
i etterkant.
Prat med Nicolai Pryds etterpå, ja.
Så, nei, men solklart best å være der.
Trenger ikke å lure noen.
Fordi folk er ikke så lydige, så vi
må klippe litt og fjerne litt og ta
av litt.
Så noen spørsmål blir borte, noen samtaler blir
litt borte og sånn når vi gjør redigering,
mens den fulle og hele sannhet om hva
som har foregått på Liberalaften, må du være
der for å få med deg.
Ja, og et eksempel på det, i foredraget
til Pryds, så viste han et par videoer,
og det egner seg ikke så veldig godt
for podcast, så der har vi bare klippt
bort lyden så det ikke høres veldig rart
ut.
Men det er klart å gå og glippe
litt da, hvis du bare hører lydopptaket.
Skal vi si at det var noe om
Liberalaften?
Vi regner med at vi ser alle våre
lyttere der om en måneds tid, snett.
Var det noen av dere som var ute
og kjørte tog mens Amy holdt på å
herje?
Eller stakk.
Nei, ikke sånn.
Stått her og koket, men det blåste godt.
Vi fikk i hvert fall med til å
tenke på en slags, ja, en slags tog
-relatert nyhet.
De skal nemlig ha, hva er det vi
skal ha?
De skal ha, i Bonner Nord, skal ha
en ny sjef.
Oi, oi.
Og det, plutselig lagt sånn som det er
med hjermål, så ble det ikke billig det
heller.
Å få en ny sjef?
Nei, det kostet faktisk en krone eller to.
Men her, altså, den forrige gang så brukte
de en snøtt en halv million til å
betale et rekryteringsbyrå for å finne en egnet
sjef.
Han holdt ikke i to år engang, før
han sa, takk men dette her, det går
ikke.
Dette kan ikke jeg drive med.
Og nå kostet det en halv av en
million.
Ja, en halv million i skattekroner for å
betale noen hodegjegere for å finne en sjef.
Og det har min fulle forståelse.
Ja.
Altså, tenk deg kriteriene.
Du må finne et firma som klarer å
selge følgende jobb til en fyr.
Altså, du skal først finne en fyr som
er kompetent, som skjønner hva som er å
drive dette her, men som er mentalt stabil,
og som aksepterer termene som sier at dette
er ikke driveverdig, men du skal drive deg
likevel.
Men du får ikke lov til å gjøre
noe med det som gjør at dette ikke
er driveverdig, eller gjøre det mindre negativt på
en måte.
Så det er liksom, altså, å finne det
mennesket da.
Og så må du ha et firma som
klarer å selge den oppgaven til det mennesket.
Jeg skjønner at det blir jævlig dyrt, ja.
Vet du hva, jeg har forstått veldig godt
poeng fra han.
Jeg har et par innsikelser anikevel, og det
er at det er jo litt turnover da.
Så det er jo bare to år siden
de skulle få fordje sjef.
Og da klarte de seg faktisk bare med
å bruke 400.000 til Hodejegere.
Ja, men han holdt jo ikke.
Han gjorde jo ikke det, det er riktig
det.
Og i tillegg kom 140.000 til annonsering.
Det er jo litt sånn at hvis du
først tar Hodejegere, hvorfor trenger vi så himmelen
mye annonsering da?
Men ok, ok, dette er jo…
Når den du finner er sjef for statskanalen,
så har du jo ikke gravd så dypt
i lommene da.
Nei, det er kanskje fra en eller annen
statlig entitet du må finne mennesker som klarer
å leve med å jobbe i en sånn…
Til sammenligning, jeg har kjent mange mennesker opp
igjennom tiden som har jobbet i privat næringsliv,
og så har de hoppet over kommunen, og
så har de kommet ut igjen etter et
år eller to.
Og så bare sier rett ut, «Jeg vil
ikke bli der, det går ikke, jeg blir
gæren».
Ikke sant?
Og dette er på et lavt nivå.
Jeg tenker at jo lengre opp i systemet
du kommer der, jo mer gæren blir du.
Gjernere blir du, helt klart det.
Nå håper jeg at denne film holder i
seks år, ikke sant?
Men man kan jo argumentere for da, at
sånne rekrutteringsprosesser som høres absolutt dyr ut når
de blir skrevet ned på papir, så en
ting er at du har en eller annen
toppledelønn som sikkert er noen millioner.
Men det er jo også en del konsekvenser
for driften av et stort selskap da.
Bane Norge, jeg vet ikke hva de har
i omsetning, og hvor mye toppleder påvirker hvordan
de bruker penger og driver businessen sin.
Det er klart at ansetter du feil fyr,
så det er en historie fra Sørafrika.
Det er ganske artig, har du hørt om
dette?
Nei, kjør.
Det er altså en fyr som forfalsket papirene
sine fra noen jernbaneskoler og fra dit og
dat, ble ansatt som ikke toppsjef, men han
ble vel sånn sjef for ingeniørene i det
statlige jernbaneselskapet i Sørafrika 15-20 år siden.
Han kunne ingenting, men jukset med papirene og
hadde en greie med at han spurte toppingeniørene
sine hva som var lurt her og der,
og gjorde godgjennom til slettspill.
Dette holdt i en del år, og så
ble han en rikskjendis i Sørafrika, han fyren.
Fordi han var sånn ung, svart, toppkarakterer fra
superuniversiteter rundt om i verden, og kom nå
hjem til Sørafrika som den bortkommende sønnen, og
skulle drive statsjernbanen videre.
Han klarte blant annet å bestille nye tog,
som var for høye for ham.
Han ble mer og mer arrogant i dette,
så han begynte å overprøve ingeniørene sine, fordi
han syntes at man skulle gjøre det.
Så kom jo varslene på løpende bånd, og
så begynte man å etterforske, og disse universitetene
hadde i hvert fall aldri hørt om fyren.
Til slutt ble det en offentlig skandal, da
han sitter i fenger, og det har vært
rettsaker i 10-14 år etterpå.
Men kostnadene for sørafrikanske skattepetalere har vært helt
avsindige, da.
Ja, det tror jeg på.
Jeg husker ikke hva tallene var, men man
har kjøpt inn materiell, man har gjort feil
strategiske vurderinger.
Ja, vi er jo litt mer sånn forsiktige
her i Norge.
Det var jo mer sånn, hvis du tenker
på brekket her i Nord, der var det
vel mer det at et kurs på den
distriktssekskolen ble etter master og litt sånn småplukk,
så det er kanskje litt mer forskjellig å
se på i Trygsting.
Jeg har hatt noe å si.
Banen Nord driver jo med jernbanen, men de
har også et eget eiendomsselskap som driver det,
og forvalter eiendommen, eller eier ut, og hele
tatt.
Så det er klart, du kan påvirke noe
der borte ved å få det til å
tjene penger på eiendomsavdelingen, og det hadde just
tenkt at ikke gjort noe, med takk om
de kostnader man har på resten.
Det er jo ganske, som du var inne
på, håpløst å skulle lede et selskap som
ikke har noen som helst utsikt til å
lønne seg, eller være fornuftig drevet, eller noe
annet, og rammevilkårene settes av politikere som har
mer ambisjoner enn driftskunnskap.
Jeg må innrømme at jeg ikke helt forstår
hva rollen er i å være leder for
et sånt selskap, for det er jo et
politisk dyr, og så skal du posisjonere det
politiske dyret inn i politikkens beslutningskanaler, i tillegg
til at du skal drifte selskapet, i tillegg
til at du skal forholde deg til de
rammene du har fått, som ikke nødvendigvis er
fornuftige, fordi du er et underskuddsforetagende, så det
er jo litt sånn med sykehus, eller politi,
eller forsvaret, at det er ikke noe målestokk
som har med inntekter, eller den type ting
å gjøre.
Rimeligvis er dette et offentlig selskap, fordi målsetningene
går utover det kommersielle på noen vis, altså
at de skal ha noen hjernemannstrekninger som skal
kjøres uavhengig av om det er lønnsomt eller
ikke.
Så sjefsjobben må jo være å administrere at
de politiske målsetningene ivaretas, formodentlig på noe som
skal begynne å ligne på kommersielle vilkår, selv
om det siste er mer tvilsomt.
Jeg tenker egentlig det som gjør meg skeptisk
til hele nyheten her, det er vel egentlig
den holdningen du har om at når du
bruker andres penger, så kan du velge fra
øverste hylle.
Jeg hadde egentlig i denne sammenhengen og andre
sammenhenger tenkt, for eksempel regjeringskvartalet, så hadde jeg
tenkt at man kunne godt ha vendt tilbake
til den grunnnorske holdningen at vi klarer oss
med det som er til strekkelig.
Hold på å si, bare for å eksempelisere
hvordan politikken styrer og tenker, og dette er
ikke noe som er på stortingsnivå i det
hele tatt, men du har en MDG-fyr
som er veldig aktiv.
Jonas Ali, også et eller annet, det er
blitt ganisjad, tror jeg, eller et eller annet
sånt nå.
Jeg er ikke min kopp til å uttale
sånne ting.
Han var ute, og så tok han flytoget.
Da hadde vi laget masse videoer som jeg
legger ut, så sier han at disse flytogene
er gamle, men det er veldig behagelig å
kjøre på tog her.
Dette har ikke noe med materiellet å gjøre.
Vi må bare legge sånne skinner som vi
har mellom Oslo og Garmån på Garmåbanen, vi
må bare legge de overalt i toppelspor, for
da blir det veldig fint å kjøre tog.
Det er sikkert tid å fungere riktig, men...
Dette kan vi gjøre, ikke sant?
Så er det helt null forståelse for hva
dette koster.
Fra koblet kostnader og konsekvenser.
De eksisterer ikke, ikke sant?
Dette er jo en fyr som har relativt
stor innvikling på MDG, da.
Sikkert han har bakerud fra SV tidligere, så
det er klart at...
Ja, det er klart at allerede kan du
ikke regne, og så kaster du deg på
klimatogen.
Det er en av de to tingene han
har drevet veldig hardt med, det var det
å jobbe beinhardt for, han har jobbet beinhardt
for tog, og han har prøvd seg på
bussen til Trondheim og lagt video om det,
og har vært sånn, nei, dette bussgreiene, det
var ikke noe særlig, vi må ha dobbeltspor
på høyhastighetstog til Trondheim, ikke sant, det er
mye bedre enn bussen.
Og så er han kjent for sitt engasjement
i Narkotika en gang i tiden, som forslått
at det var en bra ting.
For det var jo det som førte til
at politiets narkotika-politiforening nå ikke heter politiets
narkotika-politiforening lenger.
Ja, det er jo et av de interessante
sammenfallene vi har med venstresiden, med denne liberale
holdningen til husmidler, men det betyr fortsatt ikke
at vi kan regne.
Nei, du kan ikke la de styre med
tall og penger, det tenker jeg at det
er det enkle svaret.
Nei, hvis du gjør det, så risikerer du
hengebrute-svalgbar.
Det er så jævlig mye CO2 fra de
her flyene som går hele tiden, så her
må vi ha tog.
Ja, og det er jo sånn bare, nei!
Men hvis du tenker at dette er sånn,
at det finnes masse sånne mennesker med masse
sånne, vi kaller det villig godt da, vi
vil gjerne ha bedre jernbane, ikke sant, akkurat
som vi vil ha bedre helsevesen, vi vil
ha bedre skole, vi vil ha bedre, bedre,
bedre, bedre, ikke sant, det er bare sånn.
La oss kalle det hva det er, ambisjoner
på dine vegne med dine penger.
Men det er liksom ingen forståelse av den
måten som vi tenker på her nå, den
er fraværende.
Og så har de ingen forståelse av penger,
men de pusher politikken i de partiene de
tilrør da.
Det er klart at det kan kanskje, altså
det kan gå litt galt.
Er det kanskje sånn Banen Nord endte opp
som Banen Nord, og vi endte opp som
vi, og jernbaneverket endte opp som jernbaneverket, altså
fastlåste entiteter som aldri kan endre seg til
å bli noe som er mindre, altså mindre
økonomisk for det som det er.
Det kan bare bli verre.
Ja, og så må du finne måter å
skjule kostnadene på, dette høyre opplegget med å
splitte det opp i ulike selskaper og late
som om ting ikke er hva de er,
liksom.
Late som om det er privatisering.
Ja, nå skal vi ha et lekemarked på
toppen av disse skyndene, som ikke lønner seg.
Det er litt vanskelig å forstå hva man
egentlig oppnådde med det.
Bare gjenta, det er jo skikkelig sært.
Bare gjenta, 10 kroner og 80 øre per
kilometer per passasjer, det er det det koster
i subsidier, og så kommer bilettprisen på toppen.
Da hadde vi ikke tatt mye tål, gitt.
Hvis du hadde måtte betalt den regningen selv,
så tror jeg, jeg revet på den tur
til Bergen, det var fem og et halvt
tusen for en vei i subsidier, og så
kommer jo da, jeg vet ikke, 1500 kroner
og alt noe, 1500-2000 kroner på toppen
av det, så 7500 i hver vei.
Du kan fly ganske klassisk for 7500 hver
vei.
Ja, da kan du jo omtrent fly i
privatiet.
Du kan i hvert fall starte for større
grupper ganske viktig.
Det har vært noe gjort det, det var
for en del år siden, så hadde jeg
et avkamp som skulle på Speiderleir, Internasjonal Speiderleir,
og det var vel oppe i Bodø-traktene,
og det var så mange som skulle opp,
så de måtte starte fly, og det var
billigere å starte å fly tur etter tur
der enn 7500 hver vei.
Herregud, 7500 i Bodø, det sitter langt inne.
Det ble ikke billig, det var jo Lovidre
som fikk oppgaven, men det ble ikke så
dyrt.
Nei.
Men vi var jo inne på Jonas Ali,
han er ikke så god på jernbane, men
på rysk politikk har han jo sett lyse
på lenge siden.
Så dukket du opp med en interessant sak,
Vegard.
Ja, det er jo han Mikk Halsen som
du har pratet med, Arne.
Ja, det er det som er Råd Mikk
Halsen, han har vi intervjuet på denne podden.
Mer i hans egenskap av å være sånn,
jeg skal kalle ham cannabis-aktivist eller noe
sånt.
Det tror jeg må være en sånn rimelig
beskrivelse.
Men han har i hvert fall vært ute
på X og tatt et bilde fra Tingreten,
hvor han skriver «Oslo Tingrett i dag.
En mor står tiltalt for å ha uttalt
at bare utlendinger kaller norske jenter horer etter
at hennes åtte år gamle datter ble mobbet
på skolen».
Det har da gått så langt at det
endte opp i en rettssal på Tingrettet, ikke
sant?
Det kan jo godt hende at det ikke
var så velvalgte ord i den uttalelsen der,
men jeg synes han hører hjemme i rettsvesen,
liksom.
Nei, og det er den der straffeforfølgelsen av
at du sier ting som er ufølsomme.
Ja.
Vi vet jo ikke noe mer om denne
saken enn det han rolig skriver i den
tweeten.
Jeg har lyst litt rann om det, og
så vidt jeg skjønner ligger det ikke noen
mer uttalelse bak det enn det egentlig.
Så tenker jeg at det er hennes opplevelse,
hennes virkelighet som hun opplever, og hun uttaler
og forteller hvordan hun opplever verden.
Straffeforhøyler vi det?
Tydeligvis, og hvis jeg kobler sakene rett nå
med tidligere nyhetssaker, så er viss problem her
at dette har vært uttalt på en skole,
og at det derfor er et såkalt hensynsløt
sadefeid, og at det ikke direkte handler om
hatefulle ytringer, men også sånn at det er,
det er, ja, hva skal vi si, det
er et kjemperart juridisk begrepp, det er hensynsløt
sadefeid, for det er jo veldig kontekstavhengig.
Og så husker jeg ikke mye feil, så
ble vel Lysglimt, han ble vel dømt for
hensynsløt sadefeid overfor han var tidligere lederen for
det mosaiske trosamfunnet.
Når det er uttalt på en skole, altså
skole er jo mye forskjellig.
Og er det uttalt på kontoret til inspektøren
i et møte?
Er det uttalt midt i skolegården fra en
kasse med en mikrofon og høyttaler?
Eller er det uttalt på et foreldremøte?
Eller, altså, det er også litt sånn uklart
da, for jeg tenker at det at ting
er uttalt på et spesielt nytt areal, det
henger liksom ikke, jeg skjønner ikke hvordan det
egentlig er det vesentlige her.
– For jeg trenger da opp til en
sak vi har snakket om tidligere, det var
disse aktivistene som fløy på gata og skreik
til Sylvi Listhau, og som kom i retten,
og som ble frifunnet, eller henlagt, eller hva
det var for noe.
Det ble ikke pådømt i hvert fall.
Og det var vel under overskriften hensynslø sadefeid.
Opplevdes truende, bråkete, ubehagelige.
Hvis det er innenfor.
– Ja, så er det jo det å
bruke ord, ja.
– Ja, fordi det er noe med hvordan
vi skalerer ulike ting i ulike kontekster, da.
Jeg synes det er vanskelig å...
– Vet du hva jeg tror?
Jeg tror måten politiet tenker på det her
på, når de tar ut tiltalet, det er
rett og slett at de synes at ja,
dette var ikke greit, men det blir ikke
egentlig dekket av noe sånn lovgivning som handler
om hatefulle ytringer, eller noe sånt.
Så vi putter denne boksen her, så vi
viser at vi reagerer på ting som ikke
er bra.
– Også kan vi jo bare presisere, da,
for ordens skyld.
Politiet tok ut påtale i saken med Sylvie
Lister, og tapte i retten.
Her har de også tatt ut tiltalet, og
så gjenstår det å se om de vinner
eller taper i retten.
Så politiet har på en måte agert likt,
og så er det jo spørsmålet hva retten
gjør.
Men grunnen til at denne saken kom opp,
eller grunnen til at den kom opp på
radaren min i det hele tatt, var at
det var noen som reposta denne fra Roar,
og fortalte at spleisen som var satt opp
til støtte for denne dame, altså for å
ta kostnader i retten og sånn, den var
tatt ned.
– Den ble rapportert av noen som da
syntes at hun fortet ikke å ha penger
til en advokat, tydeligvis.
Så derav så klarte de å rapportere den,
fordi spleis har en slags regel som sier
at du skal ikke kunne betale bøtene dine
og så videre med spleis.
– Men omkostninger i en rettsak er vanskelig
å ta en bot.
– Ja, men...
– Det er jo faktisk en demokratisk rett.
Så det er ikke...
– Er det rart om de har slike
regler, da?
– Det er veldig rart, men greia er
at spleis er nok veldig redd for å
tråkke utenfor.
Da er det lettere å ta ned en
spleis enn å la den stå, og stå
for den og si, nei, vet du hva,
dette aksepterer vi faktisk.
– Nok en grunn til å hoppe av
det vanlige banksystemet og begynne å bruke Bitcoin.
– Helt klart det.
Jeg tenker mer sånn at dette var litt
mer i tråd med denne medkjøringsteorien på ytringsfrihet,
at det er kanskje tryggest for spleis å
ta bort sånne ting hvis det er litt
i tvil.
Man heller ut det din.
– Husker dere da de sensoriske tendensene var
på sitt høyeste for fem-seks år siden?
Eller egentlig tre-fire.
Pandemitida var vel egentlig det verste, tror jeg.
– Ja, en spesiell tid.
– Det som skjedde igjen og igjen og
igjen var at du ble kastet av sosiale
medier.
Folk som drev podcast, skrev, snakket på radio,
hva det var for noe, mistet bankkontene sine.
De mistet Paypal, de mistet alle inntektskilder.
Det er en sånn koordinert aksjon, ikke fra
én koordinator, men fra et sett med holdninger
i samfunnet.
Du har det du kaller på engelsk for
utilities.
Strømnetter og …
– Verk av forskjellige slags strømverk og vannverk.
– Hvor du egentlig sier at den som
tilbyr strømmen er dritribal du bruker den til.
Som vi selvfølgelig bryter meg om i Norge,
for det er veldig mange som er giret
på at du ikke skal bruke den til
å utvinne krypto, men alt annet er greit.
Vi bryr oss egentlig ikke, men hvis det
er krypto så bryr vi oss.
– Det er blitt en ting til, for
nå har man blitt veldig opptatt av datacenter,
og da skal man, fordi de eneste som
er på datacenteret det er jo kattevideoer.
Har du ikke lært det?
– Jo, kattevideoer og bitcoin er det du
ikke kan drive med på, men datacenter kan
du ha.
Så hvis det er …
– Hvis det er regnerk på datacenteret så
er det greit.
– Ja, eller kjendisvideoer eller noe annet.
– Vi vet jo at det eneste vi
ikke kommer til å få på datacenteret det
er AI, for det har vi regulert, det
vet vi allerede.
– Der er vi ganske trygge på at
vi ikke får noe.
Jeg så en sånn, og det er bare
et interessant eksempel, for når vi snakker om
disse reguleringene i Europa og AI, så er
jo EU i praksis bare regulert bort muligheten
for at det blir noen AI-startups i
Europa.
Så så jeg en sånn graf over verdens
datakraft.
Så begynte det for 2020 eller noe, så
var det en tidslinjegraf, og da lå Kina
og USA omtrent likt med 25-30%
av verdens samlet regnekraft, og Europa lå på
10%.
Så tikker det fremover, og så kommer det
til AI-greiene i 2023-2024, og så
ser du den amerikanske søyla, den bare skyter
opp som en rakett, mens alle andre er
tilbake i støve.
Så til det punkt at den slutter da
i slutten av 2024, og det har skjedd
mye siden slutten av 2024, hvor USA er
på 70%, og Kina er bare en sånn
bitte liten velg, og Europa er bare borte.
– Så det er allmeldig grunn til å
peke på Amerikas forske i økonomien deres, det
er jo det at de er utrolig innovative,
og de responderer på nyvinninger og behov i
økonomien, og det er jo det som gjør
amerikanere de fleste til velstående mennesker i verden.
Og så kan du si at, ja, vi
er veldig velstående mennesker i verden her i
Norge også, men vi flyter jo ganske mye
på fettet i oljefond om dagen, og det
fettet, det tærer vi jo på, i alle
fall i den forstanden at det blir en
mindre viktig del i økonomien, så det er
verdt å huske på at kanskje å legge
til rette for litt innovasjon og grunnig virksomhet
i Norge, det hadde ikke sikkert vært så
dumt det heller, det hadde ganske vært noe.
Men jeg synes vi bare skal ta med
litt til på denne uttalen som nå går
for retten.
Det er jo litt sånn at det er
jo ikke en sånn uttale som handler om
at, som truver noen, eller som sier at
noen er mindre verd, men det handler jo
faktisk om en sånn kulturell trekk som som
ellers egentlig er populært i frokulturen, så nemlig
det at, ja, innvandrere skal integreres, og de
skal bli sånn som oss, og de skal
ikke ha sånne dumme holdninger, sånne negative holdninger
til kvinner og sånne ting.
Så normalt sett så er det jo en
sånn holdning som er oppfattes positivt, men det
uttrykkes jo selvfølgelig ikke på denne måten.
Nei, og for å være litt objektiv, hvis
det er sagt sånn som det er beskrevet,
så har hun bare beskrevet en observasjon.
Jeg observerer at det er bare innvandrerungdom som
kaller datteren min for ordet.
Og det er det ene poenget.
Det andre er den der hele poenget med
ytringsfriheten.
En ting er at du skal kunne si
de tingene som er upopulære, men det andre
er også at det å kunne si ting
høyt og få teste tankene dine med andre
mennesker, det er jo en måte å tenke
på.
Altså, du får ikke tenkt ordentlig hvis du
ikke har lov å snakke om ting.
Så må du jo liksom ha vanlig motstand
blant folk, da.
Hvis du ikke synes at denne utdannelsen var
grei, så må du kunne si fra å
si at «Dette synes jeg ikke var noe
ok sagt», heller enn å si «Ja, da
melder jeg det til turken», for jeg var
jo ikke enig.
–Juridifisering av den offentlige samtalen, der du kan
si feil ting.
–Nå er vi inne på akkurat det.
Vi har jo snakket om Lib Aften.
Akkurat den dagen var faktisk 20-årsjubileum for
Rydlandspostens publisering av Muhammed-karikaturene.
Og det er jo en sånn...
Altså, jeg føler jo at det fortsatt er
helt petent, og det er riktig nok så
såg jeg i Rydlandsposten den dagen at de
gjenga noen av karikaturene, sånn at du kan
si at «Ok, den typen berøringsangst som jeg
kanskje har sett veldig mye av, nå sist
selvfølgelig med denne kulturdepartementets konferanse...» Jeg vet ikke
om det var med vilje, men det så
jo ikke bra ut, da.
–Men er det noe mer?
Og det må jeg jo påpeke, at vi
som assosieres med høyresiden, får jo dette hele
tiden, ikke sant?
At du kan ikke gjøre sånn mens du
er på høyresiden, fordi det er så mye
groms og...
Ta den der nazihilsen til Møsk.
–Ja.
–Ok, det kan man ikke gjøre, fordi det
er så mye annet i hans portefølje som
peker i den retningen, derfor så kan det
misstolkes helt greit.
Ok, kulturdepartementet, som nå har vært sensorisk ganske
lenge, og stadig flere ting som er sensoriske,
da tror jeg ikke vi tolker det som
en feiltagelse.
Da tolker vi det som en villet handling,
og når den ville det, om det er
en tabbe, så er det ikke tilfeldig at
den går i den retningen.
–Nei, det er ikke det.
–Jeg gjør med.
Og ikke minst, så har jo ikke Jonas
Sandhakke beklaget at vi har ytringsfrihed til Norge?
–Nei.
–Den mannen...
Dette har jeg holdt mot ham siden den
dagen det skjedde.
Jeg fatter og begriper ikke at dette ikke
reflekteres mer over i hans hodet, for det
var en hel bom.
–Å ja.
Du har jo sagt at det er et
gitt antal ganger du virkelig har reagert hvor
du har blitt flau.
Ikke sant?
Dette er en av de.
–Jep.
–Jeg må bare spørre, som sånn værre liten
bæren, har du kommet en til nå siden
sist?
–Siden siste?
–Siden du summerte disse tingene hvor man rett
og slett ble flau.
Noe du generelt ikke pleier å bli.
Jeg bare tenker at det var en mann
som beskrev ryggene til Jonas som var laget
av glassvaner.
Og jeg bare lurer på om den historien
kanskje kan føres på lista.
–Sånn, ja.
–Vi snakker jo ikke noe om det her.
–Det var bare en sånn digresjon.
–Ja, jeg er ikke der enda, må jeg
innrømme.
Men jeg har ikke helt absorbert saken heller.
–Nei, ok.
Da kommer vi dit, så det går fint.
–Nei, men stemmer.
Det her skal man tenke litt over, for
det er klart at det her skjedde jo
på Jonas vakt, ikke sant?
Og det gikk veldig galt.
Og så spørs man en sånn, i hvilken
grad kunne han gjort noe med det?
Visste han om det og sånne ting?
Det skal man la trenge.
–Ja, digresjonen hadde jo et sånt lite poeng,
da.
Fordi jeg synes det begynner å bli et
mønster i hvordan Jonas opptrer, både internasjonalt og
i Norge, og hvordan ytringsfrihet virker ikke å
være noe han står for og kjemper for.
Demokrati virker ikke å være så jævla nøye
for han.
Og dermed så synes jeg det skal påpekkes
at han har en tendens til å velge
feil hver gang han kommer i situasjoner hvor
dette her er i spill.
–Og akkurat jeg, sånn, relevansen av å fokusere
på ytringsfrihet, det blir jo veldig tydelig hvis
du bare ser til Danmark, hvor de har
fått tilbake en type blasfemi-paragraf, hvor de
har tenkt å, hvor de åpner for å
sensurere hva som skrives i media.
Og dermed så, vi lever i en illiberal
verden nå som bare er mye dårligere enn
den var for, ja, ti år siden.
–Det der er så trist, altså.
–Jeg håper virkelig at Mette Fredriksen ryker på
huer jeg var ut i det danske valget.
Og jeg skal ikke nekte for at jeg,
jeg synes det lyder veldig riktig med statsminister
Aleks vannoppslag.
Det er et av de viktigste rettene.
–Så snart det regner hunder og katter.
–Ja, altså, han har jo, –Jeg har fått
mye leis.
–Jeg har jo trua.
Jeg velger å stole på og håpe blitt
på at han får rollen som statsminister i
Danmark.
Og det blir jo i så fall Danmarks
mest populære statsminister på en stund.
–Blandt oss i hvert fall.
–Ja, han er generelt veldig populær i Danmark.
Han er jo, det er jo ingen, det
går jo ikke an å mislike den fyren
der.
–Nei, det er sant.
–Han er jo alt for glad å bli,
og morsom, og –Og høy og kjekk, og
smart, og –Ja, ja, og veldig romslig.
Og er liksom, nei, statsminister vannoppslag, det høres,
det høres helt riktig ut.
Så er det ikke sikkert det skjer første
valget, men det kan hende at det skjer
valget etter.
Det ville vært veldig bra.
–On those beautiful words, skal vi si at
det var det for i dag.
–Ja, ha en fortreffelig aften.
Ha det bra.
–God aften.
–Takk for at du hører på Sidelinja podcast.
Vi vil gjerne nå brere ut, så hvis
du snakker om oss, deler oss, eller anbefaler
oss i podcasthappen din, så er det høyt
verdsatt.
–The solution to our problem.
Government is the problem.
–Hvis du heller vil snakke med oss, i
form av rys eller ros, kritikkforslag, spørsmål eller
noe annet, så finner du all kontaktinfo på
sidelinja.transistor.fm