Velkommen til Sidelinjen, podcasten for politiske hjemløse.
Og for de som har et TV-abonnement
til 1700 kroner de ikke vil ha.
Rundt bord i dag BBC-ser Troms Ørnsen,
NRK-abonnent Andreas Harald Olsen og meg selv
Vegard Nættnes.
Du, Andreas, du er jo opptatt småbarnsfar for
tiden.
Og det er jo godt å vite at
NRK passer på den offentlige samtalen for deg
når du ikke får fulgt med seg godt
selv.
Ja, jeg føler meg jo veldig trygg på
det da.
Å få en opplyst offentlighet er viktig.
Så alle de som er igjen tilbake i
samfunnet utenfor småbarnsbobler kan bli gangsmennesker uten at
du følger med og korrigerer dem?
Ja, NRK løfter oss, og det er bra.
De gjør oss klare for hva som foregår
i Midtøsten og USA og alle steder egentlig.
Ikke minst at de vet hvilke eksperter de
skal ta kontakt med når de trenger en
ekspertuttalelse.
Veldig gode og fine eksperter, og det meningsmangfoldet
blant USA-ekspertene er jo slående.
Det er litt sånn rart de klarer å
ha oversikt, synes jeg.
Det er jo folk av begge kjønn som
er kritiske til Trump.
Ja, det er det faktisk.
Alle kjønn faktisk.
Både Erik Løkke og Hildegristad.
Jeg tror jeg har sett noen i andre
farger og faktisk.
Ja, det kan tenkes.
Det er mange folk.
Det er vakkert, og det hadde du liksom
ikke fått hvis du hadde for eksempel spurt
oss her på sidelinjen.
Her er det bare middelalderen og menn som
pusher 50, som slipper til.
Ja, det er leit at noen hører på
oss, men sånn er det.
Det skal vi nok få gjort noe med
i løpet av episoden, tenker jeg.
Få folk til å slå av i sinnet.
Du, det som har preget siste uken, eller
to faktisk, er jo at denne mediekritikken av
BBC spesifikt, at det liksom har kommet litt
til overflaten i det etablerte.
At man begynner å ane konturene av at
det er noe råttent selvgjerverdige BBC.
Og der spesifikt, så er de anklaget for
det første krøsskleppet Trump.
Alle som har fulgt med og irritert seg
over mediedekningen om Trump, har vel egentlig fått
med seg det for lenge siden.
Ja, det var ikke mye nytt.
Jeg var egentlig overrasket over at det var
en nyhet.
At han hadde, i det eksempelet der, hvor
han hadde sagt «marsjer fredelig og patriotisk».
Og det var byttet ut med det han
sa, var det 45 minutter generelt med «fight
like hell».
Ja, som du sier, alle som har fulgt
med litt var jo for så vidt ganske
klare over det her.
Men nå ble det noe nyhet da.
Men innramming av den nyheten er jo også
interessant.
De kaller jo ikke det krøssklepping i norske
medier.
Da er det redigert opptak.
En uheldig redigering.
Og det kan jo skje den beste.
Også NRK viser det seg.
Ja, og det var jo fordi talene var
så lange.
De kunne jo ikke ta med alt, så
de måtte velge litt.
De måtte velge litt.
Og så var det jo mange som syntes
det var helt greit, fordi Trump var så
feil.
Da kan man jo like gjerne bare portrettere
talen på en sånn måte.
Som han sikkert ville tenkt.
Jeg så en sånn tilsvarende klipp fra Sverige.
Fordi Svensk TV 1 har jo selvfølgelig også
gjort akkurat samme blemmer, ikke sant?
Og klippet til.
Der også kom det sånn påstand i en
TV-setting.
Jeg så et kort videoklipp.
Så sier programlederen at hun kommer med basstampe.
Han har jo sagt det.
Så sitter hun og intervjuer en fyr, og
han svarer.
Nei, jeg har sett hele talen.
Dette var ikke det som ble sagt.
Ja, det får nå være din mening.
Det er ok.
Så blir Svensk TV 1 tatt for.
Da begynner folk å klippe sammen på en
måte som faktisk er ganske mer redelig.
Jeg husker jo også 60 Minutes.
Det var jo intervjuet deres med Kamilla Harris.
Hvor hun begynte med en sånn voldsom ordsalat.
Som de bare fjernet.
Eller det de gjorde var vel at de
først la ut det opprinnelige, og så trakk
de tilbake og la ut en sånn dark
version.
Så satt folk de opptakte mot hverandre.
Så det er ikke så mye nytt i
det her.
Hvis Trump hadde vært på 60 Minutes og
begynte å surre, så er det klart de
hadde gjort han med samme tjenesten.
Ja, de hadde bare speilventet.
De hadde tatt ut de der få sekundene
med klart tale, og så hadde det bare
vært salat.
Jeg føler jo at det er mye ordsalat
og sånn, men han bytter tema med annerledes
setning.
Han er vel ingen ordsmed.
Det er han ikke.
Men mange liker jo måten han snakker på.
Det er underholdende i hvert fall.
Det skal han ha for.
En av de morsomme tingene med BBC, det
har ikke vært så kjempe mye oppe i
Norge, men vi har jo snakket i Norge
mye om den der faktisk.no-redaksjonen der,
og at det kanskje er en redaksjon med
en viss slagside som har satt seg selv
til en form for overdommer for samfunnsdebatten, og
ikke bare hva som er sant og ikke,
men også hva som har vært en faktasjekk
og ikke.
Mangler det på å være et freiheit i
faktisk.no, det du sier?
Det vil nok være min påstanden innimellom.
Jeg la jo merke til at i den
diskusjonen om Charlie Kirk, som kom opp, så
ble det jo en sånn skrambling for veldig
mange for å bli kjent med Charlie Kirk
som de kan til hvem han var, i
løpet av få minutter og timer.
Da kommer disse løsrevende sitatene opp.
For eksempel var han superrasist, for han ville
ikke fly med svarte piloter, blant annet.
Jeg hadde jo tenkt at en faktasjekk-redaksjon,
enten de var trumpister eller ikke, ville hatt
interesse av å klargjøre fakta.
For eksempel å ta disse tingene og si,
du vet hva, det er faktisk et sitat
tatt ut av kontekst.
Dette er hva han sa, dette er hva
han mente, sånn er det.
Og faktisk gjort opp et regnskap med, og
kanskje til og med bygd tillit i bredere
lag av befolkningen, enn de som har adresse
i og like ved Akersgata.
Det skulle man tro.
Men det virker ikke å være helt tilfelle.
Faktisk, .no er jo på en måte problematisk
fra the get-go uansett.
For det er jo en liten redaksjon som
da må sitte og velge ut hva de
skal faktasjekke også.
For det er jo bare lite utvalg.
Det blir jo bare en stikkprøve uansett.
Der så kommer jo de subjektive vurderingene inn,
og så er det jo veldig forutsigbart hvordan
de kommer til å konkludere når de først
faktasjekker saken.
Men det var jo mange år siden, hvor
det hadde vært en dettetai fra hukommelsen.
Men det hadde vel vært en masse voldtekt
i Sverige av en dame, og så hadde
et alternativt medium i Norge, tror jeg det
var, skrevet om hvor mange som deltok i
den voldtekten.
Jeg husker ikke antallet.
Men da var det sånn, la oss si
det var ti da.
Faktisk helt feil, fordi tre av dem stod
og så på, eller noe sånt da.
Folk bare googlet det.
Men det var noe i den gata der,
og det har vel ikke blitt så veldig
mye rett og rettelig etter det heller.
Jeg tenker at en av de store problemene,
faktisk når det kom, det gikk ikke så
veldig lang tid før de fikk den sosiale
mediemakten.
De var på en måte den norske dommeren
som avgjorde hvorvidt noe fikk lov til å
bli synlig eller ikke.
Derfor begynte de å bevege på hva som
var tilgjengelig og ikke tilgjengelig informasjon.
De ble vel blant annet offisielle faktasjekker og
personen for Norske Nyheter for Facebook.
Det var jo egentlig det som skumleste, for
den fikk man jo ikke med seg.
Nei, og de var vel, jeg tror de
faktisk gjorde det både for Facebook og den
gang Twitter og så videre.
Men så falt jo det veldig når Twitter
plutselig fikk nye eier.
Ja, for da tippet faktisk ikke tar inn
så mye penger derfra lenger.
Jeg kan ikke huske siste jeg så faktisk
faktasjekket noe.
Nei, jeg ser heller ikke veldig mye nyheter
fra dem.
Siste jeg så derfra var det faktisk en
venn av meg som jobber i NRK som
hadde skrevet.
Da hadde han bare gjort en sak om
dette er fattigdomsdefinisjonene.
Her er hvilke definisjoner de forskjellige bruker.
Partier og så videre.
Helt ryddig.
Men siste jeg så noen faktasjekker, så linkte
det faktisk.
Det har jeg ikke husket.
Men det er jo en fin måte å
redusere slagesiden på og rett og slett bare
skrive mindre.
Ja, for det var jo sånne ting de
faktasjekka som ikke gav noen mening.
Det var blant annet et sitat av Carli
Hagen hvor han sa at han hadde blitt
oppringt av dette også fra ukommelsen.
Detaljene er kanskje ikke helt riktig.
Men jeg mener at Carli Hagen hadde en
uttalelse om at det var folk som bodde
på eldrehjem som ringte til han og var
bekymret på grunn av ansatte på det eldrehjemmet
med hijab eller et eller annet.
Det var noe fremme kulturelt som gjorde de
eldre bekymret.
Så ringte de han og sa at han
hadde fått masse telefonsamtaler.
Og så faktasjekka de han på hvorvidt det
var mange telefoner han hadde fått.
Så fant vi ut at det var tre
eller noe sånt som var faktisk feil.
Som om det er noe du kan objektivt
faktasjekke, hva mange telefonsamtaler er.
Det er jo veldig gøy.
Man blottlegger sjelen og hva man har romsterende
i sitt hode for hele verden.
For de som gidder å sjekke og se.
Du er ganske hyssig på oppursettsyn da.
Jeg har jo morsomt av å påpeke også
at det er veldig mye, Carli Hagen liker
å si hva var det jeg sa jeg
hadde rett i 50 år.
Jeg sa dette for 30 år siden og
nå er samfunnet endelig kommet etter.
Det er jo fair enough.
Det kan man forstå på en del områder.
På andre som for eksempel, hvis man vil
ha beklaget, at han ville egentlig selge ut
hele oljeformuen til disse oljeselskapene.
Det lukter ikke like mye blomster av det
i dag.
Jeg er usikker.
Jeg begynner å komme tilbake til det.
Jeg tenkte kanskje det hadde vært like greit
og da hørte jeg Beck Holte si noe
av det samme.
At effekten av oljeformuen er nøyaktig null fordi
det bare kommer ut i tatt produktivitet.
Det kan hende at Karl-Jaggen hadde rett.
Det ser jeg jo frem til å få
faktasjekka faktisk.
Jeg er interessert i hva som ligger til
grunn for Beck Holtes analyse og om det
er et fornuftig motsvar på det.
At det er en overdrivelse.
Det ser jeg litt frem til i debatten
fremover nå.
Det er kanskje en forhold til at den
faktasjekken ikke skal stå til enda.
Det kan være greit.
Jeg er usikker på om de har noen
til å faktisk gjøre den jobben.
Jeg aner at det krever en kompetanse som
ikke finnes der hvertfall.
Det jeg var ute etter å nevne er
for å sette det litt i perspektiv hvor
klamt og trangt denne åsiktskorridoren er i Norge.
Karl-Jaggen, alle vi som har levd litt
av han, husker bilder av Karl-Jaggen som
står og holder tale på Jungstorget med politiet,
med opprørsskjold fordi det står en hel folkemengde
som kaster tomater på ham fordi han uttrykker
sine politiske meninger offentlig i Norge.
Det er helt sprøtt.
Tenk deg om Jonas Gahr Støre eller Erna
Solberg hadde stått og det var en folkemengde
som drev og kastet tomater på ham.
Da hadde man frustret seg som om det
var en demokratikrise og hva skjer her.
Dette var bare nyhet for 30 år siden.
Det var en del av pakka.
Hvis han skulle snakke så kopper tomaten over.
Det er utrolig fascinerende.
La oss si at en side av debatten
her er veldig glad i å fremstille seg
selv som empatiske mennesker som er veldig opptatt
av likhet og frihet og at alle skal
ha det bra.
Men det å ta innover seg hvordan Karl
-Jaggen egentlig satte pris på de tomatene fordi
han var en utmerket markedsfører.
Jeg tror faktisk han kjøpte inn noen av
de tomatene og satte ut for det.
Det kan nok hende.
Han hadde tomatkasser som strategisk var plassert på
Blitzhus.
Vi har pratet med en av de som
pleide å stå i rekka foran ham som
var FPU-er.
Dette var jo rett og slett planlagt.
Vi steller oss her så står politiet der
og så står Karl-Jaggen der og så
koster de tomater og så går vi 2
,5% opp på neste bedringsbolig.
Så går alle hjem og er fornøyde.
Det er jo greit.
Det er en symbiose på et vis.
Men det er jo også et uttrykk for
den toleranse i den offentlige meningsutvekslingen i Norge.
Så er det jo noe med at du
vil ikke være litt for langt til høyre
men hvis du er litt for langt til
venstre så er du veldig ivrig.
Da brenner du bare mer.
Du har den gode moralen men den er
litt på steroider.
Det har blitt sånn at de bare mener
så stert.
De overdriver og sånn.
De er bare så utrolig opptatt av rettferdighet
at de er voldelige for å gjennomføre det.
Det er jo bare i tråd med det
der sitatet som går rundt.
They don't kill you because you're a Nazi.
They call you a Nazi so they can
kill you.
Jeg har litt moral påpekket at Sofia Arana
har en sånn fascist lives don't matter som
banner på X.
Nazi lives don't matter.
Nazi lives don't matter, ja.
Og så går det meste av andre dager
med på å få stemplet flere og flere
som nazi.
Ja, det er plutselig blitt fryktelig mange fascister
i samfunnet har jeg registrert.
Underskudd på manglende tilbud.
Mye større ettersvursel.
Ja, du må jo begynne å redefinere begrepene.
Det er jo litt sånn som man har
gjort med rasismebegrepet.
Det handler ikke bare om ras i anførselstegn
men man fikk jo utvidet det begrepet til
å omfatte både kultur og religion.
Plutselig er du da rasistisk mener at et
lands kultur skulle være bedre enn det andre
eller en religion skulle være bedre enn det
andre.
Og da får du plutselig ganske mange rasister.
Ja, man kan være enig eller uenig med
Sam Harry så mye men han påpekker jo
en del ting innimellom og det var vel
gjerne den religionsdebatten hvor noen ville militanta-artistene
var ute og Dawkins, Sam Harrys, Dennett og
Chris Hitchens.
Sam Harrys gjør det på en gang at
hvis du har en kultur der det er
et overgangsrite å stikke ut øya på alle
som skal bli voksne så er det en
lite konstruktiv måte å drive et samfunn på
og da må du kunne si at den
kulturen er dårligere enn en som ikke gjør
det.
Og den var alltid litt vanskelig å argumentere
mot.
Og det er jo noen sånne poenger som
kan gjøres innimellom.
Var det ikke Leo Strauss som sa at
hvis alle kulturer er like gode så er
spørsmålet om kadeballisme bare et spørsmål om god
smak?
Det er alt relativiseres.
Om preferanse spørsmål.
Hvis alt skal være like bra så hva
måler du egentlig ting etter da?
Det har jeg brakt opp det som en
faktasjekk fordi nå har BBC vært gjennom vaskemaskinen
og den ene tingen etter den andre kommer
opp.
Jeg vet ikke om dere noen gang var
inne om BBC verify.
Det var BBCs jeg vet ikke om det
svarer på faktisk.no men det var i
hvert fall et lignende prosjekt.
Det var litt artig fordi den første saken
de gjorde måtte de trekke.
For da hadde de funnet ut at bilforsikringen
var rasistiske.
Akkurat som at airconditioning er sexistisk.
Det er det jo.
Alle vet at kvinner er mer frøsne av
seg enn mennesker.
Det har jo også vært en greie.
Pete Buttigieg eller hvordan det uttales mente jo
at motorveien var rasistisk.
Hva ved dem var rasistisk husker du?
Hva var det for noe?
Menn liker å kjøre bil fortere enn kvinner.
Nei, det var rasistisk.
Det var rasistisk?
Det hadde vel noe med hvordan de var
konstruert eller hvor de lå.
Svart asfalt?
Nei, det var ikke sånn.
Det hadde med infrastruktur å gjøre.
Dette husker jeg ikke.
Ja, men det er jo her kan vi
jo bare bruke vår egen fantasi.
Men det er jo mer stabile hjemmeforhold i
hvite familier så de har oftere bil.
Kanskje de har flere biler.
Ja, men det var spesifikt motorveiene.
Men dette husker jeg ikke helt.
Men jeg husker jeg skrev en sånn tekst
for deres hjemme liberaleren.no om amerikansk politikk
etter at Trump tappte mot Biden.
Og da husker jeg, for da var det
noen som mente at nei, nei, det er
ikke noe frykt.
Det blir ikke noen våk-regering dette her
fordi Biden er ved styr.
Og så bare sjekka jeg, husker jeg bare
satt og sjekka gjennom alle disse våk-utsangene
til en administrasjon som Biden tok med seg.
Der husker de de motorveiene som er rasistene.
Det husker jeg ikke.
Jeg husker ikke egentlig hva det handler om.
Det er jo en artig gjeng disse våkistene.
Ja.
Så har jo NRK fått gjennomgå litt også
for sine vinklinger.
Det virket som de kom med et plass
til på såret fordi de inviterte alternative medier
til debatten her om dagen.
Jeg føler litt på at Solvang nå, som
sier han skal slutte, prøver å bare legge
ned hele debatten ved å gjøre den uakseptabel.
Jeg skal jo gi han for det.
Det gjør meg ingenting.
Men de tok jo inn noen holdt på
å si fornuftige stemmer og noen ufornuftige stemmer
fra de mindre mediene for å diskutere mediedekning.
Ja, jeg skal innrømme at jeg blir litt
stressa av at det er Espen Teigen de
kommer til å rekne med.
Ja, altså jeg vil jo si at de
andre til stedeveiene der hadde mer å bringe
til bors i hvert fall i mitt hodet.
Men det var liksom, altså, det var en
sånn veldig rar debatt da, fordi de står
og diskuterer ja, men denne saken burde dere
skrevet på, denne saken burde dere skrevet sånn,
og denne saken burde dere nevnt dette.
Og alt dette var helt legitim kritikk for
så vidt.
For en RK som for eksempel helt hadde
glemt og gjemt unna hva som var bakgrunnen
for hvem som utførte terroren i London på
temaene dette.
Man klarte på ingen, at det var al
-Qaida og det var muslimske ekstremister.
Det var liksom, det ble borte når de
skulle gjøre en sånn, nå er det 10
år siden, eller 15 år siden, eller hva
det nå er, siden dette.
Og det er jo, jeg må innrømme at
jeg har lagt merke til, for det var
litt sånn, de hadde vel linet opp en
sak til hvert av de mediene som var
representert da, som var NRK, ved Falkenberg Mikkelsen,
og så var det Aftenposten ved redaktør Trine
Eilersen, og så var det VG ved Gard
Steirå.
Medieprofessor, viter, akademikerdame.
Og det var jo greit.
Og så hadde de liksom, en sånn kritikkverdig
sak til hvert av dem.
Og alle sammen var egentlig enige at dette
løste vi ikke på beste vis.
Men det var, og så snur debatten, og
så kom kritikken andre veien, ikke sant?
Og da, nøytrale akademikerdame, hun kom jo med,
hun var i veldig godt humør, men klarte
da å si at, nei, men det er
liksom, det er noe sånn konspiratorisk over hele
denne alternative mediebobla.
Og det kan den jo i og for
seg få rett i på et vis.
Men jeg hadde jo også forventet at, som
akademiker og medieviter, og at du liksom, rollen
din er kanskje å bringe litt overblikk inn
i samtalen.
Så kunne jo en ting å ta opp
være at, dette er den eneste gangen disse
alternative mediene er representert i noen form for
riksdekkende, statsfinansiert TV-debattarena.
Fordi disse synspunktene kommer ikke, slipper ikke til,
blir ikke slepet mot noe som helst.
Det blir bare slepet mot sitt eget ekokammer
i stor grad, ikke sant?
Fordi de som leser alternative medier er ofte
der og ikke.
Så det er den ene siden av det.
Den andre siden av det er at, NRK
har altså, hvor mange milliarder i statsstøtte?
6?
Nei, 7,7.
Ikke sant?
Og så står Lurås der sånn, for enigheter,
og har for første gang fått pressestøtte på
1,4 millioner.
Og så kommer faktisk då Tenno inn på
andre siden, som da vi allerede har etablert,
at ikke skriver en dritt av eken av
produksjonen.
Som de lager jo kaktere artikler.
Så nå nettopp fikk 20 millioner for å
drive denne redaksjonen sin, og de leverer jo
ikke artikler en gang.
Nei.
Eller i hvert fall, jeg har i hvert
fall ikke fått det med meg på en
god stund.
Og det er bare fascinerende, fordi det er
så mange sånne ting i debatten som man,
det blir nok nevnt dette med at det
var en forskjellig statsstøtte, og Lurås ble selvfølgelig
kritisert, for han var jo egentlig mot pressestøtten,
men hadde likevel tatt imot.
Men det er noe fascinerende med hvor fattig
den vinkelen man tar på det er da.
Fordi det er liksom det strukturelle i det.
Vi snakket om det med boka di.
Det å få ingen støtte kontra å få
noe fra fritt ord, eller pressestøtte, eller et
eller annet prosjekt, eller innkjøpsordning, eller hva det
er for noe, gjør en ganske stor forskjell.
Fordi det er jo en kjempestort arbeid å
skrive og redigere og finansiere en bok.
Ikke sant?
Du skal betale noen som skal redigere den
og trykke den, og du skal bruke mye
tid på det selv.
Når du da gir ut med null støtte
kontra, jeg vet ikke hva, Manifest Media, Marstall
og Co, gir ut en del bøker og
programmer og sånn.
Jeg legger merke til at de skulle for
eksempel ha en podcast.
De skulle lage en ny podcast som var
en sånn, hva var det for noe?
Var det en sånn høyere watch, eller høyere
ekstremisme watch, et eller annet.
Men det kunne de ikke begynne med, for
de hadde fått samlet inn hundre tusen kroner.
Det hørtes jo bare ut som om du
hadde podcasten til filternyheter.
Det hørtes veldig filter ut.
Jo, men det er noe med det, ikke
sant?
Vi kan jo avsløre at det er begrenset
med pressestøtte i vår retning.
Ja, og så er det jo, en ting
er liksom hva pressestøtten kan hjelpe deg med,
men det er jo det at andre får,
ikke sant?
Så du kan si til jura, at du
er imot pressstøtten.
Men hvis alle andre dusjer i millioner, så
er det jo, er det vel ikke så
veldig urimelig at du da spør, hvorfor får
ikke vi noe som faktisk representerer en litt
annen vinkel på nyheter enn det du vanligvis
leser, da?
Ja, for det er jo, prinsippene for denne
pressestøtten er jo faktisk at man skal liksom
gi den, altså hvis du har to lokale
aviser i et eller annet område, så skal
den minste av disse avisene få pressestøtte, sånn
at den får bygd opp en motstemmelse av
den store avisen.
Og så er det sånn, men når du
kommer opp på et nasjonalt nivå, så er
det jo store aviser som mottar store penger,
og så er det små aviser som mottar
null eller bare bitt litt.
Det prinsippet virker å snu, fordi at de
har laget seg en eller annen, kall det
økonomisk regel, for hvor mye de kan dele
ut i forhold til driftsutgifter.
Men det tror jeg er noe sånt at
du kan få 40% av driftsutgiftene dine,
og det betyr jo at det er om
vi har laget så store driftsutgifter som overhovedet
mulig, så da får du mye mer støtte.
Og så er det jo legitimeren også.
Altså hvis du er et medie som får
støtte, så er jo det et vittespør om
at du er ikke totalt useriøs.
Men hvis du aldri får det, så kan
du se det som at dagsavisen får x
antall millioner, fordi det er en viktig avis,
mens vi er ikke til inngjøter eller disse
andre, fordi de er så useriøse.
Det er jo et tydelig signal også.
Det var en veldig rar greie når disse
to på debatten diskuterte det, fordi da satt
hun ene på ene siden av bordet, og
tilhørte de som vurderer hvem som skal få
pressestøtte.
Og så gikk hun til frontala angrep og
lurer oss, ikke sant?
Og det var sånn, du har skrevet, men
jeg kan ikke si hva du har skrevet,
for jeg kan ikke si det.
Det skulle ikke være skrevet, og hvis jeg
sier hva det er, så har jeg vært
med på det.
Det var sånn, du har skrevet noe fælt,
jeg vil ikke si hva det er, bare
på en måte hennes argument.
Trine Eilersen, ja.
Og så viser hun at hun sitter i
andre enden og skal dele ut pressestøtten.
Det er veldig rart.
Men til hennes forsvar, så hadde hun lurer
oss fått.
Men samtidig lurer hun oss, nå har vi
fått pressestøtte, og det er jo basert på
at man har sett på hva vi dekker,
og at vi har en viss bredd og
sånn.
Og så, nei, nei, nei.
Vi har bare gjort noen stikkprøvekontroller.
Men hun hadde lest ting som var helt
hårde.
Argumentet hennes var vel at dette kunne ikke
jeg trykket i Aftenposten, og jeg kan ikke
engang si det her på NRK.
Så gærent er det.
Da er jo spørsmålet, skulle du brakt opp
i det helt annet?
Jeg kan jo forstå dilemmaet til Eilersen.
La oss stipulere for et øyeblikk at det
er helt sant og riktig som hun sier.
Så er det klart at ja, det er
jo et dilemma, at det er ting som
trykkes der som vi ikke kan si høyt
på NRK.
Men jeg vet ikke.
Det er noen del ting som har vært
sagt i Aftenposten opp igjennom.
Det er sikkert.
Kanskje ikke det er vi som er stolthetstradisjonen.
Nei, altså.
Jeg synes jo de har ting å svare
for.
Absolutt.
Og de skal nok få det om noen
år for hva de gjør i dag også.
Ja, det blir interessant å se om det
blir gjort noen slags regnskap med tiden for
den mediedekningen vi har i dag.
Men det forutsetter jo at ting blir skjerpet
på et eller annet tidspunkt, at det blir
seriøs journalistikk igjen.
Så hvis Aftenposten, og det er mulig, det
er en sånn historisk tabbekvote, at dere var
både nasiavis, støttet regime i Sør-Afrika, og
nå gikk dere på våkbølgen.
Three strikes, you're out.
Ingen pressestøtte.
Det ingen av disse debattantene klarte å nevne,
det var jo liksom, de snakket om disse
enkeltsakerne, men de snakket aldri noe om hvordan
ting ikke dekkes.
Det er jo litt rart at man ikke
klarer å stå i en sånn debatt og
ikke snakke om hvordan man velger saker utifra
hvilke medier man tilhører.
Det burde de jo ha sagt.
Det var et par av dem, jeg lurer
på om det var Eilertsen og Steiro, som
egentlig tok disse alternative mediene litt i forsvar
også, fordi at det der meningsmangfoldet, de bidrar
til å gi bedre representasjon og stemme til.
Det tross alt er at gode, og det
er jo fint å i hvert fall vedgå
det.
Men jeg må jo si at, hvis man
skal ta et område som irriterer, har irritert
utrolig mange, og som på en måte bærer
strømlitteren av en sånn veldig ensidig mediedekning, så
er det jo klima, bærekraftsmål, klimatiltak, dette evige
hastverket.
Nå brenner det på dass, og vi må
gjøre noe verkart som er farget knallrød, fordi
at det er sommer.
Ja, det blir røde røddinger.
Ja, hver sommer.
Det viser seg at temperaturene går opp omtrent
på denne tiden i året.
Snart er det vel bare peis, som de
viser, tror jeg.
Og hvor stort hadde partiet MDG vært, hvis
ikke det var det foretrukne partiet til norske
journalister?
Nei, det kan du si.
Det hadde ikke vært noen ting, men de
har de riktige vennene.
Vi har jo på vår podd, liksom, men
også de siste ti årene i vårt parti,
så har vi jo stussa på.
For i egen del.
Jeg har ikke vært noen sånn klimaskeptiker, egentlig.
Jeg har tenkt at IPCC-greiene er sikkert
greit nok, og leser du det, så er
det jo relativt nøkkelende.
Du ser at det er litt slagsidig inni
mellom.
Jeg husker det var et kapittel om isbreer,
og så kom det ut i IPCC-rapporten
at de kom til å være, isbreene i
Himalaya eller noe sånt, kom til å være
smelta om 30 år.
Og så var det en eller annen fyr
som skrev inn, som var sånn glasjolog eller
et eller annet, og så sa han, dette
er ikke riktig, det er 130 år.
Og så kom han, lederen for IPCC, han
er jernbaneingeniøren fra India, kom ut og bare
fordømte denne fyren nord og ned, som klimafornekter.
Ja, riktig.
Og så viste det seg at det var
jo bare en trykk feil.
Så du merker jo at det er en
slagside her, og det er greit nok, det
kjenner jeg på en måte.
Etter hva jeg har skjønt, så er de
rapportene, eller noe av kritikken der, som kommer
fra Stiv Kunin og Bjørn Lomborg og de
folka, så er det vel at rapporten i
seg selv, den er vel 4 000 sider
eller noe sånt, den er jo seriøs forskning,
men så har du disse sammendragende.
Summary for policy makers, tror jeg er den
store.
Dette opp, de politiske sammendragene, det er vel
de, og det er jo de mediene forholder
seg til, og det er vel der disse
slagsidene blir veldig tydelige.
Det var, jeg tror det var Øystein Sjøle,
som sa at det som summary for policy
makers var 30 sider eller noe sånt, det
er sånn ingenting.
Nei, det tror jeg stemmer.
Og det er, for det finnes to sammendrag,
det er et teknisk sammendrag, og det er
jo for så vidt sånn nogrunnerydde greier, og
så er det det politiske som er, du
kan ikke videreformidle 4 000 sider på 30
sider for å få noe som ligner på
et riktig bilde.
Nei, og selve rapporten er jo, det er
jo den Luke Wormarna, altså Lomborg og de,
det er jo det de forholder seg til.
De forholder seg til rapporten de gjør.
Ja, og det er det som er litt
sånn sprøtt med diskusjonen om det, for det
var jo egentlig det jeg ville litt frem
til, at det har gått i disse ti
årene som liberalistene har eksistert, og tenkte at
det er jo noe klimafornektere i partiet hos
oss, og det er litt sånn, CO2 er
ikke en klimagass, så det går litt langt.
Og så har jeg tenkt at, ja, det
blir jo litt tullete, men jeg synes det
er ganske tullete på andre siden også, og
det vi har stussa mest på opp igjennom
er jo at den åpenbare løsningen på dette
klimaproblemet er kjernekraft, som det har det vært
hele tiden.
En vær som kan regne kommer frem til
at hvis du skal ha nok energi og
stabil energi, og du skal ha det inne
i systemet og du ikke skal slippe ut
CO2, så må du bygge kjernekraft nå.
Så det er ikke noen annen måte å
løse det på, du kan ikke sette opp
vindmøller for å løse det problemet.
Det var bare så langt utenfor overtonnvinduet å
si noe sånt at du ble jo bare
ledd av.
Også av sånne klimafolk.
Hvis du gikk og snakket med MDG eller
Venstre, så var det, nei, nå er det
helt på jordet liksom.
Og så går det åtte år eller ti
år eller et eller annet, og så er
det plutselig hele dansegulvet er snudd.
Hva var siste oppsummering?
Det var et parti på Stortinget som ikke
var utvedtydig positiv til å utrede kjernekraft i
Norge, og det var SV, som bare ikke
var, men de var heller ikke negative.
Tiden er snur, men det er jo så
jævlig mye policy som er lagt på basis
av den alarmismen som har rådet sammen med
kjernekraftmotstand, sammen med egentlig det vi kaller industrimotstand.
Det er en sånn fattigdomsfetiskisme.
Ja, det er en sånn voldsom antikapitalisme som
er surret inn i det der, som egentlig
går inn for en sånn degrowth.
Det er jo en svær bevegelse, degrowth.
Ikke bare at du vil bremse økonomisk vekst,
men du vil faktisk redusere den, og industrialisere
vestene, sånn som man basically er i gang
med å gjøre nå.
Det var du ville fått hvis du hadde
tatt økonomisk analfabetisme og pakket det inn i
en ideologi.
Det er logisk at hvis du ser på
norsk utvikling de siste årene, så kan de
fleste norske politikere ha basert seg på den
type ideologi.
Vi må bli litt fattigere, kanskje ikke meg
personlig, men som folk.
De som foreslår det, det er jo sannsynlig
de som er ganske godt skjermet fra konsekvensene.
Det er bare rart med det.
Ja, for meg så er det jo også
noe av den, jeg har aldri vært veldig
opptatt av klimatingene, jeg er ikke opptatt av
å si at dette er ikke farlig, eller
dette er ikke et problem, men for meg
så er det bare å handle om at
hvis de tiltakene for å motvirke temperaturstigning involverer
at jeg blir strippet fra alt som er
av personlige friheter, så er det helt uakseptabelt
uansett.
Du kan ikke løse det problemet her på
diktatoriske måter, sånn som enkelte går inn for.
Det er jo bare å se på Jørgen
Randers på BE, som har Kina som en
sånn, han sier jo rett ut at han
vil ha et grønt diktatur, ha et klimadiktatur.
Du har Arne-Johan Wettlesen, som er filosofiprofessor,
som sier at demokrati er ikke egnet til
å løse krigen og krisen.
Det blir jo hengende i luften hva den
politiske tilhørelsen er.
Men det er gjennomgående, at veldig mange akademikere,
de vil ha et diktatur.
Antageligvis midlertidig, for å løse klimakrisen.
Jeg tror ikke det har eksistert noe midlertidig
diktatur som har avgått med sin egen tville.
Håper det ses her, så tror jeg alle
diktaturer har vært markedsført sånn.
Opprinnelig så er jo, diktatur betyr egentlig midlertidig.
Det er en midlertidig tilstand i samfunnet, hvor
det bare har oppstått et interregnum, eller et
kaos.
Men i løpet av 1900-tallet, så ble
disse diktaturene permanente.
Men tanken var en overgangsfase.
Proletariatets diktatur til Karl Marx, var jo for
eksempel også veldig midlertidig.
Men det ble jo veldig langt.
Hvis ikke jeg tar helt feil med Marx,
så hadde han en idé om at man
skulle ikke ha staten, en gang i hvert
år, dette fikk løst seg.
Ja, den visner bort.
Behovet skulle forsvinne.
Ja, for du har proletariatets diktatur.
Det er jo arbeidere som har tatt over
makten, og så bruker de statsmakten til å
undertrykke motstand fra det gamle regimet.
Så fort de har drept alle de folka,
så begynner man å avvikle byråkrati, og så
bare, som Engels sa, så visner staten bort
av seg selv, og så har du en
sånn velfungerende anarki.
Drept, jo.
Stilnet de regressive kreftene i samfunnet, jeg tenker.
Overtalt dem.
Ja, overtalt dem til å forlate den klassen
de var i.
En liten tur på en eller annen sånn
omskoleringsleir ned i civil.
Ja, sendes ut på åkeren.
Ja, det gjorde det.
Eller på Åbotten.
Hvis du hadde briller, så ble du vel
henrettet.
Ja, stemmer det.
Det var jo hans kamp mot intellektuelle.
Det var jo kjennetegnet på en intellektuell.
For han var jo, var det briller, så
må du dø.
Ja.
Nei, det er jo ikke helt urimelig det.
Ingen liker brillerslanger.
Men det er jo...
Det kan tolkes som en pubertal ting som
hanger an oss på all fall.
Det er jo skolegårdsmobbing som aldri slapp tak
i her.
Det er jo helt fantastisk at voksne mennesker
faktisk gjør sånne ting.
Det er jo psykopater.
Det blir jo psykopater.
Markister er jo på veldig mange måter religiøse.
De er jo fanatikere.
Men jeg holder på å si, jeg føler
ikke at den type retorikk og idéer, det
får ikke motstand i pressen.
Det er ikke sånn at når Anders sier
at vi må nesten ta liv av noen
mennesker her, så er det ikke sånn at
du stiller opp en journalist fra NRK og
sier du, dette må vi stille kritiske spørsmål
til.
Nei, nei.
DN hadde jo for litt siden en sånn
kose portrett med han over mange sider, hvor
han liksom snakker om at nei, demokratiet det
trøkner på lenger og trukner på noe kapitalisme
lenger.
Nei, ok.
Bare å holde seg fast til neste uke
hvor vår kose intervju med Lys Klimt kommer.
Ja.
Vi var jo inne på mediekritikken og den
litt sånn klamme åsiktskorridoren som går.
Til dette med voksne mennesker og hva man
gjør og hvordan man regner på ting og
hva som skjer og hvilken sånn ideologi som
får råde innenfor det veldig smale overtonnvinduet.
Så har du altså hatt ti år nå
hvor havvinn har vært eneste løsning på ting.
Og havvinn er altså, det er så fullkomment
jerndøtt.
Og der liksom vi har snakket om det
mange ganger.
Vi skal produsere strøm ute i sjøen for
å drive oljeplattformer eller egentlig for å ta
strøm fra land og så skal vi eksportere
det gassen til Tyskland så de kan brenne
den gassen vi sparer på havvinn for at
vi skal importere strøm igjen.
For nå er vi for lite fordi vi
driver generelt ut på for å varme opp
Nordsjøen.
En sånn veldig interessant trekanthandel.
Du hadde jo det der berømte intervju med
Lan Marie på NRK.
Var det Anders Magnus?
Ja.
Og da sier hun noe ganske interessant fordi
hun sier at akkurat som vi vet at
vi skal leve av olje og gass så
kan vi nå veta at vi skal leve
av havvinn.
Så du vet her altså hva som har
verdi i samfunnet.
Det er jo ganske avslørende for tankesettet da.
Det er jo på en måte et sånn
ekstrem planøkonomisk tanke hvor du har politikere som
bare bestemmer hva som skal ha verdi.
Men det må være lov å si også
at jeg tror ikke Lan Marie ville sagt
det i dag.
Nei, hun er jo også en jeg ser
mindre og mindre til seg.
Vet ikke hva hun...
Hun er vel ut av Stortinget og ut
av posisjonen tror jeg.
Hun skal ut i noe internasjonalt jobb i
en eller annen sånn ideell organisasjon.
Velfattent.
Jeg tenker at det kommer til å være
helt nydelig når hun har vært ute på
noen reiser der og kommer hjem til sin
kjære Eivind.
Jeg tror det er ingenting som har endret
folks syn på ting, i min og hvertfall
ikke i min verden.
Mer enn å ha vært ute og sett
resten av verden over tid i de fattige
delene.
Det kan hjelpe med det.
Life comes at you fast.
Til og med Erik Solheim skiftet et ganske
drastisk standpunkt etter å ha vært noen år
i sånne roller.
Kommer tilbake og snakket meget varmt om kapitalisme
og Nestle og en del sånne ting.
Så jeg tenker at dette er den skilsmisse
som kommer.
Men så har du at marisistiske studenter som
apropos Pol Pot, reisende dit på studiet siden
jeg kom hjem like ofte.
Og de studentene er jo nå helt legitime
offentligvis.
Ikke helt legitime, men greit anerkjente.
Klin, gærne masse moder.
Meningsprodusenter.
Sigur Adarne i akademia.
De har bare snakket ikke så mye om
det lenger da.
Nei, de er jo noen som har svart
det.
Men det jeg vil fremtille med Lan Maria
er at jeg tror jo at hun gjennom
sine år i politikken og på Stortinget har
på en måte fått på plass noen blikker
om hvordan ting henger sammen og at hun
er ikke økonomisk analfabet på samme måte som
hun var da MPD stilte til valg for
gjennombruddet sitt.
Og det tenker jeg jo at det må
jo på en måte være alles rett å
kunne begynne med litt lite kunnskap og komme
inn i det.
Problemet er jo den mangling på motstand de
fikk.
Anders Magnus var jo beundringsverdig at han tok
et kritisk intervju med henne.
Men det har ikke vært kritisert ordentlig i
media.
Det har ikke vært kritisert ordentlig i andre
partier.
Det har vært en sånn no-go-zone
å ta dem ordentlig.
Ja, og tanken var ikke at hun var
unik om å ha den tanken at du
bare kan vete hva en nasjon skal leve
av, akkurat som man kunne vete at vi
skal leve av grus.
Men jeg tror veldig mange dessverre tenker at
så lett er det da.
Så det var litt mer kanskje en avslørende
øyeblikk for de som ikke er i politikken
og som tar noe lærdom, men som bare
på en måte sitter på tribunnen og kritiserer
kapitalismen og sier at hvorfor trenger det være
så urettferdig?
Hvorfor kan vi ikke bare fikse problemer?
Kan vi ikke bare liksom få inn de
riktige politikere?
Kan vi ikke bare få mandatene til å
ordne opp for oss i New York?
Det er en sånn vond vilje da som
gjør at du holder på med kapitalismen.
Det er mye enklere å bare gjøre riktige
ting første gangen, i stedet for å la
vermen marsjere feil vei.
Og så må du korrigere dem liksom.
Ja, og de gangene det har gått gærent
med sosialismen og kommunismen før, så er det
bare fordi revolusjonen har blitt for rått, ikke
sant?
Sier jeg jeg har blandet seg inn.
Stalin ødela det fine prosjektet til Lenin.
Det er liksom...
Det er jo utgjort.
Vi må ikke glemme at Lenins politikk, han
som måtte øde på, var jo veldig human
og grei.
Han gjorde jo ingenting galt.
Kattepuss.
Sympatisk type.
Ja, og kulturrevolusjonen var godt ment.
Ja da.
Det var et godt steg på vei mot
det verdslige himmeldrikt.
Det er jo verdt å nevne, for det
er ikke så mange som...
Man har liksom hørt om den der kulturrevolusjonen,
at det gikk litt sjeis.
Men at det var godt ment, når jeg
sier det, så er det ganske mange ute
i samfunnet som faktisk vil tenke at ja,
det var jo en god tanke.
Eller det var i hvert fall gode intensjoner.
Altså godt ment vil jo på en måte,
kan jo egentlig jeg også argumentere for at
det var ut fra en sånn veldig perverse
logikk da.
Det kan du si, men det er også
verdt å ta med seg at den interne
maktkampen i kommunistpartiet før kulturrevolusjonen begynte å sette
Mao's posisjon i fare.
Så det var ikke tilfeldig at den kom
da den kom.
Og det var ikke tilfeldig at alle studentene
nå skal ut og hakke jorda og ikke
driver å lese bøker.
Og det er noe med den der perverse
maktlogikken da, som ligger i alle sånne maktkonsentrerende
bevegelser.
Det er liksom fordi kommunismen og sosialismen har
en slags ferniss av idealisme rundt seg, så
er det så lett å unnskylde.
Det er helt utrolig for meg, hvor naivt
og blindt det er.
Absolutt, men det er jo det, ikke sant?
Kommunismen er jo, lover jo på en måte
en bedre verden for sier alle, til forskjell
fra for eksempel nazismen, som skal ha en
bedre verden bare for en gitt såkalt menneskeras.
Og da er, selv om kommunismen står for,
jeg vet ikke, 100 millioner dødsfall eller noe
sånt.
Det er nesten Mao alene gjør vel det?
70 eller noe sånt?
Ja, Mao.
Det er litt omdiskutert, men jeg har hørt
om 50 på Mao, men de som skrev
den Black Book of Communism, de regnet vel
100 millioner.
Men da vet jeg ikke helt hvordan du
regner om det.
Det er vel sikkert hungersnødder og den type
ting som er fremkalt av kommunismen.
Men det er det er, ja, det er
naivt, ikke sant?
Det er tanken om at de mente godt.
Og at det er, man ser egentlig ikke
noen grunn til at dette ikke skulle kunne
fungere, da.
Og det er litt sånn skummelt, for det
er jo det som gjør at planøkonomisk tankegang
kommer tilbake med jevne mellomrom og sånt.
Fordi er det ikke bare å fordele drikdom,
da?
Er det ikke bare å...
Jeg har vel sitert dette fra Constantine Keysen
før.
Han sier jo at vi lærer jo ikke
av historien.
Vi lærer av våre foreldre, av våre besteforeldre,
og det som har skjedd før de levde,
det lærer vi ikke nå, for det er
ingen som forteller oss om det.
Ut av kulturen.
Det er sant.
Det er, hukommelsen er kort.
Det var vel også Hegel som sa at
det eneste vi lærer av historien er at
vi ikke lærer av historien.
Det som var litt poenget mitt med å
bringe opp havvinn som eksempel, er at det
har liksom vært en sånn massiv, enhetlig nyhetstekning
av det.
For vi var jo inne på pressekritikk og
sånt.
Og det gjelder jo i stor grad for
sosialisme også.
Bare det der å se NRK's reportasjer fra
Sør-Amerika, hver gang en eller annen sosialistisk
type vinner.
Lula vinner i Brasil.
Bare yes!
Se på alle de glade studentene og kulturutøverne
og det ene, det andre og det tredje.
Milhei vinner.
Eller når Kast kommer til å vinne i
Chile nå, så kommer du til å ha
en sånn mørk overskyet himmel og en veldig
trist reporter som kommer til å rapportere fra
et eller annet studenttreff der.
Nå har fremtiden rammlet sammen for disse menneskene.
– Eller euforien rundt Mamdana i New York
også.
DN kalte det stjerneskudd.
Det var ikke grense for hvor bra det
skulle bli der borte.
– Og så kommer han der Alstaheim og
kan fortelle litt sånn tilbakelent om hvor viktig
det er at disse – Ja, så kommer
det noen fra Sivita og forteller at dette
er en vanlig sosialdemokrat, er vel i Arbeiderpartiet
i Norsk Polstokk.
– Akkurat.
Baker du fra Sivita?
– Nei, jeg har jo utgitt en bok
der.
Men så har jeg holdt noen foredrag for
Akademi i politisk filosofi.
Så det er mange flinke folk i Sivita.
Jeg er bare ikke sånn veldig begeistret for
USA-dekningen deres til å ha to personer
gående rundt på fulltid for å mene om
amerikansk kulturkrig, synes jeg det er en ganske
lavt nivå på akkurat den biten.
– Mener å huske et avisinnlegg i en
eller annen avis hvor du hadde et prangel
med Eirik, det kan vi kanskje si sånn.
– Ja, det var jo faktisk i liberalerne.
De kalte disse valglovene i Georgia for drakoniske.
Og det var vel fordi det krevde legitimasjon
ved stemning og sånne ganske selvsakte ting i
Norge.
– Det er jo så fascinerende.
– Også fikk du vel ikke lov til
å gå rundt og drive valgkamp i køen
inntil stemmelokalet, eller?
– Stemmer, det er lukewarming, men ja.
– Det får du vel ikke lov til
i Norge heller?
– Nei, og dette var jo gjaldt jo
bare for noen meter før.
Også var det noe om at maten hvis
du skal spise, sånn var det at hvis
du hadde med mat i køen innenfor en
sånn 15-meters-radius så måtte du først
gi den fra deg til dem og så
kunne de gi den tilbake.
Jeg husker ikke helt.
Eller du kunne bestille mat, men da måtte
det distribueres på en annen måte.
Det var i hvert fall ganske langt unna
hva jeg vil kalle drakonisk.
– Jeg vil jo si at det er
mye å syne på et veldig dårlig system
når du trenger å ha med deg matpakke
og for å servere det riktig og bestille
maten på turen.
– Det kan man kritisere at det er
alt for stemmebåser og det er mye problem
med den greien der.
– Ja, men det er veldig rart å
ikke peke på det i stedet.
– Ja, men jeg tror liksom i og
med at det er såpass ensidig og man
ikke møter noe særlig motstand, så blir det
liksom til at du kan bare slenge ut
sånne ting.
Det blir som at Jørgen Randers kan si
at han er tillinger av et grønt diktatur,
fordi det er egentlig ikke noe pushback.
Du kan bare si litt vildere ting hele
tiden, og du blir egentlig aldri arrestert.
– Og det er liksom det som har
preget norsk medievirkelighet i stor grad.
USA-dekningen er helt under en vær.
Det gjøres jo ikke noen forsøk på å
forstå.
Det er bare onde ting som skjer og
det er ikke noen bakgrunnsforklaring eller noe sånt.
– Bare karakteristikker.
– Ja, og så er det at havingreiene
har sluppet unna seriøs kritikk i faen meg
ti år nå.
Helt vanvittig for meg, for det er jo
ikke et regnestykke her som går opp.
Men likevel så er det høyere arbeiderpartimentere, så
da er det vel bra da.
– Ja, for det er nok ikke alle
som har med formalisters ideologiske oppvisninger å gjøre,
men det er nok en del som bare
tror at det er ikke kompetanse på det.
Og så bare tar man det for god
fisk hvis det er interessegrupper eller politikere som
skulle mene noe.
– Og så er det det mest åpenbare
i hele konglomeratet av dette, er jo da
når du tar en sånn organisasjon som Fornybar
Norge eller NO eller et eller annet som
i større og større og større grad lever
av dette miljø- industrielle komplekset.
Og det er statlige penger renner jo inn,
ikke sant?
Så det å ikke være kritisk til de
bindningene og de insentiverne det skaper, som man
jo ikke har vært.
– Nå er det liksom bare man tar
Fornybar Norge som en helt troverdig kilde på
klimapolitikk.
Som er bortimot absurd.
Det er som om du skulle liksom invitere
folk fra bransje, oljebransjesymposium for å uttale seg
om...
– Da er det at formålet er så
godt, ikke sant?
Så det er litt sånn renere og da
er det knukk rundt og rote rundt i
disse fobiene.
– At man skal lage trubler, altså.
– Jeg føler at jeg må ta Fornybar
Norge litt i forsvar nå, for det er
folk der som tenker smart, altså.
Og da gjør fornuftige ting.
Sånn som Bård Standald, han slutter å være
ansatt i Fornybar Norge nå.
Det er en veldig fornuftig ting.
– Hva skal han ha for?
Jeg så det.
Du hadde invitert han på podcast, var det
sånn?
– Ja da.
– Spørs om vi får tilslag på den,
men...
– Vi gjør et forsøk.
Han er egentlig en trivelig fyr.
– Ja, helt sikkert vil jeg ikke ta.
– Han er bare veldig god på det
han gjør når han får betalt for å
gjøre det.
– Det er noe med det.
Det er mange som blir det, faktisk.
Det er jo poppet opp vindmøller og batterifabrikker
og mye rart her som ikke hadde skjedd
uten at folk var flinke til å gjøre
ting som det ikke er noen mening i.
– Nei, det kan du si.
Det er mange gode muligheter for å gjøre
noen gode levebroer her, altså.
– Jeg har jo følt at det er
veldig mye altså jeg vet ikke om Fornybar
Norge gjør det, men foreninger som bare sender
ut pressemeldinger som det sitter journalister i andre
endene og bare bytter navn på og legger
rett ut.
Da blir det ikke så lett å gå
tilbake og være kritisk etterpå.
– Nei, det er det faktisk.
Jeg er jo fra PR-bransjen selv.
Jeg har også opplevd å sende ut pressemelding
hvor pressemeldingen kommer orett på trykk.
Den som er endret er liksom byline.
– Det er jo et kompliment, det.
Skrevet godt, da.
– Det må jo være en veldig bra
pressemelding, men – For en PR-adjiver så
er det fint.
For skal man liksom løfte blikket litt, så
er det kanskje litt mer ur å vekne.
Nå var ikke dette en av de store
aviserne, altså.
Men jeg tenker å si hvilken det var
heller.
Men det var litt unnelig å se det
på trykk helt til komma.
– Det kan hende at hvis man er
så latt, så blir ikke pressedekningen, den blir
ikke balansert hvertfall.
– Så det går veldig fort i svinga
i en del av disse redaksjonene.
Så det er nok litt latskap for litt
hastverk.
– Det gjør nok det.
Vi begynte jo med BBC her, og så
forsvant vi ut i alle mulige digrasjoner, men
– Det vi driver med her, det heter
sidlinja, men det er også sidesporet.
Det er som en Aksel Sandemos bok, det
er digrasjoner som er det artige, ikke selve
historien.
– Men det kan hende at det er
en viss sammenheng i både BBC og Havin,
for den har vel britene drevet på med
det i 25-30 år, og hvis de
hadde gjort jobben sine i BBC, så er
det ikke sikkert at de hadde gått ned
det sporet der heller.
– Det er noe med det, for det
har kostet inn i helvete så mye penger.
– Ja.
– Det hadde vært fint om noen rakk
opp hånda og sa ifra metroverdighet at dette
er skikkelig dumt, og hvis noen skulle lure,
så er det britiske strømsystem, men det er
vesentlig mer resulterende enn det norske, hvertfall.
– Ja, men de har i hvertfall litt
kjernekraft, da.
Selv om det blir dyrt.
– De har nok krasjet elektriske anlegg der
nede borte flere ganger nå.
– Vi skulle fått litt flere sløseriombudsmenn.
Han gjør formidable jobb, men han gjør jobben
som man kanskje hadde håpet at høyre politikere
og sånne burde gjort, nemlig peke på sløsing.
– Og pressen.
– Ja, de har gitt opp.
Såkalt konservative på høyresiden burde jo vært i
stand til å si «Dette er pengeslutt».
– Men de har jo kastet seg på
noe ganske greit.
Det er jo flere i FRP og til
og med en i MDG som er på
det der sløseskjøret nå.
– Ja, Mimmi Kristiansen har også begynt å
kritisere sløsing.
– Han har bare litt annet syn på
sløsing, for han syns det at det å
beholde pengene sine til å bruke til seg
selv, det var sløsing.
– Ja, ja, ja.
– Sløs på staten mange milliarder.
– Men da demmer det i hvertfall at
ressurser er knappe.
– Og det er kanskje et start.
– Og det er jo virkelig det rare
med den der sløsdebatten.
Først så prøvde man å få Are til
å være nazi.
Det funket dårlig, litt fordi han ikke er
det.
Og så var det «Nei, dette er sløse
populisme».
– Ja, sløse populisme.
– Ja, nei, greit.
Det kom ut av en eller annen debatt
en gang.
At det var noen politikere som ville bruke
vanvittig mye penger på et eller annet.
Og så var Are inne i samme debatten
og sa noe sånn som at «Nei, men
dette koster ikke samfunnsøkonomisk lønn», eller et eller
annet.
Og fikk da beskyllingen tilbake at dette var
sløse populisme.
– Ja.
– Som i hvert normalt samfunn er det
de som har tenkt å sløse bort penger
som er sløse populister.
Og det er jo helt utrolig.
– Ja, ja, ja.
– Bare i Norge at du kan få
sløse populisme til å være «La oss ikke
dele ut gratis goodness til alle som rekker
opp hånda».
– Det har vært mye populisme opp igjennom.
Populismen består av å være forsiktig og nøysom
og bruke ressursene sine forsiktig fordi man har
en begrensning i det.
Så jeg tenker at det er det mest
ansvarlige populismen som noensinne har eksistert.
– Fiskalkonservet i populisme.
– Ja.
– NRK stekning av Millet er jo da
en ganske konsekvent henvisning til høyere populisme.
– Ja, ja.
Det er ytre høyre, ytre høyre.
– Ja.
Og ikke minst det der populismebegrepet.
Det kan du bare klaske på hvem som
helst.
– Ja, ja.
Er det useriøst.
– Og dette er en fyr som sier
«Nå må vi stramme inn livregnene.
Blir ikke noe mer gratis.
Kommer til å koste i to år.
Hold dere fast, liksom.
Nå må vi ribbe opp».
– Ja, ja, herregud.
– Og det er populisme nå.
– Stiller jo hele politiske karrieren på linja
med det greiene der.
– Nei, det er veldig artig.
– Det er vel det å se på,
det er vel det å bare være opptatt
av omfordeling og ikke skaping som er det
ansvarlige da.
– Ja.
Og hva vet vi?
Altså, våre beste folk er jo i mediene.
– Ja, det er sant.
– Det er jo frekt å utfordre.
– Der, tenker jeg.
Tror ikke vi skal gjøre det.
– Nei, for å holde kjeften vår.
Hvis vi gjør det litt mer, kanskje vi
får pressestøtt.
– Ja.
Om det brukes tid så kan vi snakke
om statsbudsjettspopulisme.
– Ja, eller hvis vi begynner å si
at dette er et ganske velbalansert statsbudsjett, så
vet vi at vi har fått pressestøtte.
Ja.
Så det blir bra.
Det blir gøy.
– Skal vi si oss fornøyde for i
dag?
– Vi skal vel det.
Men det ble en lang og hyggelig prat,
så takk for å oppmøte noen gang.
Du har jo fått en egen sidelinje av
Bøttplugga hos oss nå, så det blir hyggelig
å ta med seg hjem til den unga.
Veldig populær hos unga.
– Ja, den har det, ja.
Nei, men tusen takk for den.
Håper ikke den har kostet for mye.
Nei, vi har mer på lager, og vi
må bestille et nytt opplag på et tidspunkt.
Men da har jeg planer for det, ja.
Det var en kommentator i Dagsavisen som har
fått en sånn av meg.
– Er det det, ja?
– Jeg synes det var fryktelig morsomt.
– Hvilken var det, ja?
– Han Stålesen.
Han ville ha den selv, altså.
Han syntes det var veldig morsomt.
– Ja, han ville det, ja.
Så var det ikke du som bare drev
og sendte rundt Bøttpluggs?
– Nei, nei, nei.
Det er tradisjonellister du ikke liker.
– Det er tross alt en arbeiderparti, Rosi.
– Ja.
– Ja, da.
Tagline på den er at hvis du skal
flytte til Schweiz, men savner gamle landet, så
kan du få med deg en sånn.
For liksom å bli minnet på ting.
All right.
Takk for i dag.
– Ha en fortreffelig dag.
– Ha det godt.
Takk for at du hører på Sidelinja podcast.
Vi vil gjerne nobrere ut, så hvis du
snakker om oss, deler oss, eller anbefaler oss
i podcast-appen din, så er det høyt
verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidelinja.transistor.fm