Velkommen til Sidelinjen, podkasten for politisk hjemløse.
Og for de som gjorde et unntak hos
oss i debatten.
Rundt bordet, sammen med klimafornekter Sørensen, så sitter
jeg, Vegard Nesmes.
Jeg tar den klimafornekte statusen, for det er
vel alle som ikke heier på all klimapolitikk,
er det ikke det?
Ja, det kan man jo tro innimellom.
Men vi har sett debatten vi, med vår
mange gangers podcastgjest, Øystein Sjøling.
Jeg bare sier, vi skjønte hvilken gullgruve denne
mannen var, flere ganger, før NRK skjønte det.
Jeg starter med å oppsummere denne debatten.
Øystein Sjøling står der sammen med Torvanger fra
Cisero, og utgjør den ene siden i denne
debatten.
Og på den andre siden står det to
stykker som er ganske nakte.
Hvis jeg forstod det rett, så var det
fire økonomer i debatten.
Og en av dem var ikke spesielt økonomisk
regning.
Nei, det var greit.
Men det var altså en økonom fra Cisero,
en økonom fra NBMU, og klima- og
miljøministeren.
Og tema for diskusjonen er jo den debatten
som egentlig Øystein har dratt opp.
At disse klimatiltakene, nettsero og mål om så
mye kutt innen 2035, er vel det de
har dratt opp til nå, 75 prosent.
Det er jo helt vanvittig.
Ternkast 75!
Ja, det er jo omtrent det, ikke sant?
For det er så dumt at ingen voksende
menneske tror på dette, men man gjør det
likevel, fordi man skal være så snill og
god, og alt skal se bra ut på
papiret.
Og når Øystein heter og lyser, men hva
vil dette koste da?
Så er det liksom bare våsing og veiving
med armer, og dette er så viktig at
her må vi sette klima foran alt.
Jeg synes det var veldig interessant å høre
denne klima-ministeren svare på akkurat dette.
Først og fremst, han gjør en feil der,
men den skal jeg tilgi ham, fordi han
sier at det er et spenn i hva
dette kan koste.
Fordi hvis vi bare kjøper klimakoter, da koster
det 20 milliarder.
Og så angir han 175 milliarder til å
være det øverste tallet.
Men det stemmer jo ikke.
Det er jo ikke realiteten.
De 175 milliardene som selv regnet seg frem
til, det er et rart anslag.
Ikke en øverste.
Ja, det stipulerer en gjennomsnittskostnad på 5000 kroner
per tonn.
Ja, og det er jo ikke gitt i
det hele tatt.
Vi har allerede nå klimatiltak som er dyrere
enn det per tonn.
Så det at grensekostnaden når du kommer opp
til de siste, fra 72 til 75 prosent,
skal være på snittkostnaden, er jo helt vanvittig
å tenke.
Og det tilkommer jo til denne diskusjonen også,
at det er åpenbart billigst og enklest å
kutte de første tonnene, og vanskeligst å kutte
de siste.
Og kostnaden nå, hva var det de refererte
til da?
900 kroner per tonne eller noe sånt?
Det var vel avgiften i Norge, eller var
det klimakvotet, eller hva faen det var for
noe.
Men spørsmålet da, fordi nå har vi kuttet,
hva er det for noe?
17 prosent.
Ja, så skal vi bare kutte 50 til.
60.
Ja, og da snakker vi prosentpoeng.
Så det er ikke at vi skal kutte
halvparten så mye som det vi har gjort
så langt.
Vi skal kutte, vi har kuttet, jo unnskyld,
17 er feil.
For det er 12.
17 er fra toppen som var i 2011
eller noe sånt.
Vi kan ta det som utgangspunkt, for 1990
er jo et litt tilfeldig tall.
Ja, men det er ikke de samme tallene.
Så når vi skal til 75 prosent, så
er det med utgangspunkt i 1990.
Så egentlig så må vi snakke om, fordi
fra 1990 til i dag, så har vi
tatt 12 prosent.
Men det gikk opp den første perioden, altså
nå den topp, og den var litt høyere
enn 1990.
Og så har det sunket 17 prosent siden
den toppen.
Hvis vi har en klimatvennlig innstilt til klimatiltakene
så langt, så kan man si 17 prosent.
Men det er ikke helt riktig, for det
er ikke de samme prosentene som klimamålene setter.
Nei, de tar all utgangspunkt i 1990.
Men Øystein's poeng er da, er det nå
så krise som Greta Thunberg vil ha det
til?
Og hans poeng er vel å si at,
vet du hva, vi håndterer denne typen temperaturendringer
i verden.
Du liksom bare reiser fra sted til sted.
Det kan jo være, bare fra en side
av Oslo til den andre, så kan det
jo være tre grader temperaturforskjell.
Og så skjønner både han, og vi, og
alle andre at det er dramatisk med tre
grader globalsnittstemperatur.
Så åpenbart er det en betydelig endring.
Men det er ikke sikkert at det er
dommedag.
Det er ganske langt unna sannsynlig at det
er dommedag.
Dommedagsprofetien, altså utregningen av det, er jo basert
på at vi skal ikke bruke olje, vi
skal bruke kult til å lage drivstoff til
bilene.
Ja, de aller dummeste fremskrivningene snakker vi om
det.
Har du på den der, hva er det
den heter da, den der 8,5-scenariet?
Ikke 8,5 grad, for det er vel,
hva er det den ender på?
4,5 grad eller noe sånt?
Men ja, det er liksom dommedagsscenariet.
Og da er ideen at du brenner kull
for å drive bilene våre.
Jeg tror ikke vi ligger an til å
komme dit med det første.
Nei, du vet aldri hva Tyskland kan finne
på.
Nei, altså, det er overskriftig der vel.
Det er vel den avisen heter, takk og
farvel til industrien i Tyskland, eller noe sånt
nå i dag.
Så fremtidshåpet for Tyskland, det er labert.
Ja, nei, jeg vet ikke.
Det spør ikke om du kjøper kinesisk eller
tysk bil om 10 år, den er kinesisk.
Men det vi kanskje merket oss mest i
denne debatten var jo denne klimaministeren Bjelland Eriksen.
Han var ganske høy og mørk hele veien.
Og så måtte han slutte å være det,
så han måtte gå på EX og beklage
at han faktisk hadde bommet sin stemning.
Ja, det er det, fordi Øystein påpeker at
fremskrivingen til IPCC er at den økonomiske konsekvensen
av klimaendringene er at vi kommer til å
ha 2,6 prosent lavere BNP i år
2100.
Og det forstår du og jeg og Øystein
og alle normale mennesker som at, ok, hvis
vi ikke hadde vært belemret med klimaendringer så
hadde det vært 100 prosent.
Nå blir det 97,4 i stedet, i
2100.
Bjelland Eriksen tolker det som at vi kommer
til å være fattigere i år 2100 enn
det vi er nå.
Ja.
Det er så langt utenfor.
Ja, det er å bomme med størrelsesordner, ikke
sant?
Og du vet faktisk ikke hva du snakker
om.
Nei, men han måtte jo, han gikk ut
på EX i etterkant og forklarte at, ok,
der bommet jeg, det jeg sa der var
feil.
Ja, ja, og det er fint å avklare
med en gang.
Problemet med den beklagelsen er at det er
ikke sant.
Sånn, for enhver som hørte på det og
hørte hele resonementet hans så er det helt
åpenbart at han trodde feil her.
Ja.
Han hadde ikke skjønt problemstillingen, men han stod
likevel der og var høy og mørk over
rettesatte folk uten å ha forstått basics.
Helt.
Og bare for å poengtere det, når vi
var inne på dette spørsmålet om over 2100
og 2,5 prosent, eller halvandet prosent eller
hva faen det var for noe, så legger
jo han ut før og etter at han
sier dette som blir feil da, så sier
han at tenk på hvor alvorlig dette er.
Det er mye mer alvorlig enn folk skjønner,
fordi tenk på så mye negativ vekst vi
må ha på veien.
Ikke sant?
Det er ikke bare i 2100 at dette
er et problem, det er et problem hele
veien.
Så han tror jo at vi skal sakte,
men sikkert bli fattere, det skal være null
vekst i 75 år.
Og jeg vet ikke hvordan det går an
å ta så feil å være klimaminister.
Og ikke minst det å være økonom.
Det er helt uforståelig for meg, for hvis
du er engasjert i dette temaet så burde
du i hvert fall sette deg inn i
tallene.
For det er jo helt åpenbart at han
ikke visste hva han snakket om.
Ikke det hele tatt.
Og så kan du beklage etterkant og si
at jeg tok feil, det er ryddig.
Men det neste du bør si da, det
er at jeg skal gå en runde i
tenkeboksene meg selv, for jeg innser at jeg
har basert meg på en så stor tankefeil.
Det er akkurat det du må gjøre, ikke
sant?
Og så er problemet her sånn at dette
kommer bare til å rasjonaliseres og inn i
at vi beholder akkurat de samme tiltakene, vi
gjør akkurat det samme.
Jeg mener akkurat det samme som før, det
er bare at jeg sa feil høyt, muntlig,
på direkten, mens jeg sto på beina.
Men nei, det er ikke det.
Du avslørte hvor lite du kan om temaet,
og du avslørte at du har en vanvittig
stor tankefeil i premisseramma.
Og så kranglet det mye frem og tilbake
om tall.
De ville jo ikke legge frem tall, og
de la jo frem tall når de la
frem statsbudsjettet, og det var på en måte
vi fikk holde, og tydeligvis ikke noen behov
for å regne på ting over tid.
Det var liksom ikke så farlig.
De skulle bare ta statsbudsjett til statsbudsjett, ikke
sant?
Vi er ikke tydelige på en fullstendig uansvarlighet
hvis man ikke i forkant regner på hva
noen skal koste og bare sier at dette
skal vi bare kaste inn i statsbudsjettet år
for år, uten å liksom ha noe lengre
fremskrivning av hva vi driver med.
Han kan representere partiet som sier at vi
driver med trygg styring.
Det er helt useriøst.
Det er det det er, ikke sant?
Og poenget til Øystein er at denne utredningsforskriften
sier at du skal ha sånne regnestykker med
i alle offentlige tiltak, ikke sant?
Så det skal være der.
Og det er der i alle mulige greier,
enten du skal gjøre noe i kultursektoren eller
om det er olje, eller jernbane, eller hva
det er for noe.
Så ligger disse regnestykkene.
Og jeg har brukt de regnestykkene, jeg har
bare sett på det der utredningsregnet for Nord
-Norgebanen, ikke sant?
Og det er jo helt vanvittig.
Men det er noen som har blitt tvunget
til å sette seg ned og regne på
det og si hva er det dette kommer
til å gi av samfunnsnyttet, hva er den
samfunnsøkonomiske nytten av dette?
Og når vi må regne på det, så
er det ja, vi taper 9 av 10
kroner vi putter ned i den steinreisa.
Det er ikke en god idé å gjøre,
ikke sant?
Og da kan du diskutere på et faktagrundlag
som er rimelig, og alle skjønner at en
sånn samfunnsøkonomisk nytteberegning aldri vil være precis, men
det er best gjestimøtt av de som er
best til å gjestimøtte.
Og det er det du må gjøre.
Men når det kommer til klima, så trenger
man ikke det.
Nei, da er det samme pokker.
Men etter veldig mye peppers, så kom jo,
jeg husker ikke hva han, den siste økonomen,
han som stod sammen med Beland og Eriksson,
også gjorde det seg ganske høy og mørk
innimellom.
Ja, han er en BMU-fyr.
Ja.
Det er en av de som skrev dette
innlegget.
Og han kom med et estimat på 45
milliarder.
Ja, fordi han syntes det var så tåpelig
at Øystein drev å trakke tall ut av
Ræva, så han trakk et tall ut av
Ræva i stedet, som var lavere, og det
passet bedre med hvordan han så på verden.
Ja, og det er greit.
Nå skal jeg ødelegge det rensekants.
Det kan hende at jeg tar feil nå.
Jeg har egentlig spurt Øystein om det, men
jeg har ikke fått noen svar.
Han sier 45 milliarder.
Hvis klimatiltakene gjør at energiprisene og kostnadene for
å få energi, enten i bilen din eller
på stikkontakten din, eller på handlingsmaskinen, eller hva
det nå enn er, som følger av tiltak,
koster deg 20 øre per kilowatt du faktisk
bruker.
For en merkostnad på 20 øre.
Ja, en merkostnad på 20 øre.
Så er det 60 milliarder i Norge per
år.
Alene, nå har jeg ikke regnet på en
eneste krone brukt i det offentlige på noen
ting.
Ingenting.
Nå har jeg klart å øke.
Og 20 øre, føler jeg, det er et
veldig, veldig moderat slag.
Hvis du skal holde på med havvinn, så
er 20 øre ganske beskjedent.
Jeg kan komme på et par andre ting.
Elektrifisering av transport, for eksempel, og spesielt på
langdistanse.
Dette blir dyrt, ikke sant?
Det må mer ressurser til inn hele tiden
også for å få ting til å fungere.
Men hvis vi bare sier, tar utgangspunkt, ingen
vekst i energibruk forbruk i Norge, da er
det 300 terrawattimer per år, ikke sant?
Da stipulerer du at alle energibruk blir elektrisk
og vattprisen på ...
Jeg bare sier energibrukken generelt.
Å ja, at energiprisene går opp med 20
øre kilowatt.
Energiprisen med 20 øre kilowatt generelt.
Ingen økning i det, ingen mindre effektiv bruk
av det, ingenting, bare kostnadsøkning på 20 øre.
Det er 60 milliarder.
Jeg kan garantere at det ikke er med
i noen regnestykker.
Det er helt rimelig å ha med.
Jeg føler at jeg ikke er så kjempelangt
unna noe her.
Hvis vi ganger det med tre, 60 øre,
så har vi Øysteins sum på 175 milliarder,
hvilket er en økning på 60 øre.
Bare se på hva prisen på å drifte
strømnetter har økt med, prosentvis, og i kroner
og øre de siste fem årene.
Jeg tror mange vet hva de har betalt
ekstra i strømregning de siste årene, ja.
Og i nettleie.
Ja, ja.
Totalregninga er ...
En ting er hva markedsprisen på strøm er.
Den vil bli høyere som følge av at
du kødder til energitilgang.
Effekttilgang er ikke hvor mye du bruker det
på et år, men hvor mye du bruker
her og nå.
Men bare økningen i nettleie er på mye
mer enn 20 øre i kostnad per kiloatt
i de siste fem årene.
Ja, ja.
Og igjen, det vet sikkert de fleste, men
det er jo da systemkostnad.
Ja.
Og det er direkte følge av at du
pøser inn med vindmøller og annet skrott.
Sol og lav.
Det har jeg blitt veldig glad i, det
er solcellepaneler på lavspensinen av elektriske anleggene.
Altså den siden som du har huset ditt
tilknyttet til og fabrikken ditt tilknyttet til, mens
høyspentnettet der vi normalt sett pøser strøm inn.
Det er liksom de store spennende og store
trafostasjonene hvor det går 60 000 eller 100
000 volter et eller annet nå med store
mengder strøm.
Det er veldig mye bedre med produksjon du
har inn der enn produksjon du har inn
i et lavspentnett, fordi det er faktisk ikke
overlegt i det helt tatt.
Det krever mye kostnader, og det skal ikke
mer enn noen få solceller anlegg til, så
må det lokale nettleverandøren i det området du
bor inn og bytte trafor og sette inn
regleringer som koster mange millioner.
Du har til fire naboer som finner ut
at de skal ha solcellepaneler på taket, så
går du nettleia de opp med 1000 kroner
i måneden.
Det var en sånn greie i Kalifornien, for
dette illustrerer jo bare at politikere ikke vet
hva de driver med.
Kalifornien har jo drivet subsidiert solceller og skattfradrag
og det ene med det andre, i årets
vis.
Folk er jo entusiastiske, og nå skal vi
redde klima, hei, hurra, jeg kjøper Tesla tak
eller noe annet.
Det er Kalifornie case'en.
Ja, og det er helt retard, for du
ender opp i andre enden da, med at
du får så mye solpanel på taket strøm
inn på nettet, på dagtid, når du får
mest inn, og ingen bruker strøm, fordi alle
er på jobb.
Så strømselskapet må jo da håndtere masse strøm
som de ikke trenger på dagen, og så
må de levere tilbake på kvelden, da folk
kommer hjem og skal lage mat og dusje
og legge unga og alt det der.
Det er jo noe som er veldig vanlig
i Kalifornien nå.
Ja, fordi folk blir jo da fly-forbanna,
fordi de må betale for å gi strøm
inn på nettet, ikke sant?
Fordi de produserer ikke noe nyttig, og så
har de flytt rundt, og det er sånne
Gavin Newsommer som blir valgt som gubernør, og
så setter de i gang med sånn, nå
skal vi være gode mennesker og produsere strøm
på taket, og så har du bare laget
et kjempeproblem i stedet, ikke sant?
Det er, det slår meg sånn ganske.
Og hvem tror du folk blir sinte på?
Vi må jo sikkert Trump.
Strømselskapet, som sagt.
Strømselskapet får jo gjennomgå, ikke sant?
De har ingen annen mulighet, det.
Dette er kostnadene de har, de må ha
en margin på det, og de må tjene
på det de driver med.
Det er greia med å drive med.
Ja, de skal jo i hvert fall ikke
betale for at folk flyr rundt og ikke
vet hva de driver med.
Men du vet, alt som er blitt veldig
vanlig å ha i alle etablerte hjem i
Kalifornien nå, det er et aggregat.
Det er så, du vet at i løpet
av året så vil du få strømbrud, ikke
sant?
Noen ganger, blant annet fordi du har kontrollerte
frakoblinger av nettet, fordi nettet er overblasset og
sånn, og de er ganske gode på kontrollerte
frakoblinger, så det går ikke galt.
Men det er jævla irriterende, med dette jævla
strømbrudet hjemmet, så man klasker opp et aggregat,
ikke sant?
Og så fyrer det automatisk, sånn at jeg
har strøm hjemme.
Fordi da kommer jeg hjem til et ferdig
nedkjølt hjem, fordi airconditioning fremdeles fungerte, og maten
i kjøleskapet mitt har holdt, selv om jeg
har vært borte i tre dager, fordi det
var ikke noe strømbrud hos meg, ikke sant?
Så nå sitter alle og bruker dieselaggregat og
bensinaggregat, som de har montert bak i garasjen
sin eller noe sånt nå.
Åh, det er jo så koko.
Men det slo meg jo da, denne diskusjonen
med Bjelande Eriksen og Shirley.
Og så får du på litt pinlig vis,
mens han står og er så høy og
mørk, og så sier han noe som er
så mange størrelsesordener feil.
Ikke sant?
Skal vi ta litt størrelsesordenen her?
Ja, det kan vi godt.
Ja, fordi bare sånn grovregnet her, hvis vi
sier at vi har en vekst på 2
,5 prosent i året.
Ja, og da snakker vi om globalt BNP,
ikke sant?
Ja.
Så et eller annet sånt.
Og jeg tror kanskje det er et litt
offensivt overslag.
Jeg tror kanskje du må litt lavere.
Ikke sant?
Du får ikke 2,5 i den industrialiserte
verdenen år over år i 75 år, sannsynligvis.
Hvis du ikke får noe sånn kjempestort teknologisk
gjennombrudd eller et eller annet.
Sånn som AI, mener du?
Ja, men problemet er, fordi det er jo
i nominelle termer og alt det der sånn.
Globalt BNP, stadig større del av verden industrialiseres,
men 2,5 prosent.
Men vi kan godt ta utgangspunkt i 2
prosent, ikke sant?
Og så er det jo lett å si
at etter 10 år så er det 20
prosent.
Men det er jo ikke det, fordi du
får jo rentes-rente-effekt hele veien opp.
Så hvis vi sier etter 20 år da,
så begynner vi nærmest en dobbling, ikke sant?
Vi kan gjøre regnestykket precis der.
Ja, vi småregner litt.
Så det du snakker om er at du
har gått over fire dobla globalt BNP til
år 2100, med 2 prosent vekst.
Er det 2,5 prosent vekst, som jeg
kanskje tror er litt optimistisk, men har du
det, så er du på over en 6
-dobling.
Og så mister vi 2,5 prosent av
det, av 6-doblingen, ikke sant?
Gange 2,5 med 6, du trekker fra
15 poeng på det da.
For å si det sånn, tallet var 637,
indeksert fra 100, så du er fortsatt på
6 ganger.
Ja, med 2 prosent er du på 4
,3.
Ja.
Dette er hvor mye rikere vi er om
75 år, mer eller mindre.
Hvis vi ikke kaster bort alle ressursene våre,
da er vi ikke det.
Så det vi sier her sånn, er at
hvis vi bare sier at vi er på
100 i dag, så er du på 430
med 2 prosent vekst i 2100.
Og på 637 eller noe der omkring med
2,5 prosent gjennomsnittlig vekst.
Og dersom det BNP er 2,5 prosent
lavere, så er du ut av 10 poeng
på 400, og 15 poeng på 600-biten.
Ikke sant?
Så du er på ikke 637, men 622
eller noe sånt.
Ja.
Er du på 430, så er du på
415 eller 420 i stedet.
Det er en annen måte å ende på,
og det er å si at vi taper
0,0025 prosent vekst per år i de
neste 75 årene.
Ja, den tror jeg vel ikke blir verre.
Ja.
Men samme med det.
Bare for å illustrere størrelseordentforskjellen, det Bjelland-Eriksen
står og sier på debatten, er at vi
kommer ikke til å være på 420.
Vi kommer til å være på 97,4.
Ja, og det er noe helt annet.
Det er en størrelsesorden-boom, ikke sant?
Det å klare å falle ned på det,
hvis du er utdannet som økonom, altså hvis
du er en helt uvitende utgave, jeg har
ingen formening om hva dette her er for
noe, så kan det kanskje hende at det
høres riktig ut.
Men hvis du er utdannet økonom, og sitter
som klimaminister.
Det er verre at du sitter som klimaminister,
må jeg si, for at problemet her.
Jeg synes det er ganske ille å sitte
som økonom og ikke kunne enkelmatte.
Det er faktisk ganske krise.
Men la oss si at det er en
sånn misforståelse, du leser tallet feil da, ikke
sant?
Ja.
Det kan man forstå at man gjør, ikke
sant?
Men så er det veldig lett å avklare,
det er ikke noe vanskelig å finne ut
av hva man mente med det tallet, og
det man mente med det tallet er det
vi gir uttrykk for nå.
Du kommer til å ha par prosent lavere
BNP enn du ellers ville hatt.
Fair enough.
Problemet er at når en sånn misforståelse går
inn i premisseramma til de som legger politiske
tiltak, og det tror jeg vi kan fastslå
at det her har gjort.
Ja, ja.
Og jeg mener sånn, jeg hører, og det
var helt ryddig av Bjørnar Eriksen å anerkjenne
at han sa feil, og at det var
litt sånn i Kampens 1 og sånn.
Det er bare at der i Kampens 1
det er ikke sant, ikke sant?
For da hadde du ikke dratt det langere
og sånn med resonemanget.
Hele resonemanget impliserer at han har misforstått hele
greia.
Og så kan det godt hende at han
ikke har lagt premissene for klimapolitikken eller hva
som helst.
Men han står da sånn og rettesetter folk
for å underspille hvor alvorlig dette er.
Jeg tror det var det største problemet til
Bjørnar Eriksen i denne debatten.
Det er at han møter en økonom som
har lest noe Bjørnar Eriksen selv ikke har
lest.
Det er FNs klimarapport.
Jeg har inntrykk i når jeg hører Bjørnar
Eriksen stå der og prate, at han har
ikke satt seg ned og lest noen av
disse IPCC-rapportene.
Noen gang.
Han vet ikke hva han snakker om.
Han forstår ikke innholdet.
Han vet ikke hva det står der.
Han er bare fanget i en politisk boble
der dette er jævlig viktig.
Dette må vi gjøre.
Koste hva det koster vil.
Når du diskuterer for sportens skyld, så er
det lov å ta feil og du har
lest etter en tall og tenkte du hadde
et godt argument og så var det ikke
det likevel fordi du har misforstått tallet.
Det kan du forstå.
Det er akseptabelt nok.
Hvis du er en fyr som skriver kronikker
i avisen og så driter du ut på
noe sånt, så fair enough.
Så kan du komme ut og si jeg
tok feil beklager.
Det er greit.
Når du legger premisserammen for politikk i et
helt land, så er det faktisk ikke greit
å ta feil på sånne ting.
Ikke det hele tatt.
Det er litt derfor vi harper på dere.
Fordi, la meg lansere min lille teori her
sånn.
Denne misforståelsen tror jeg har vært så utbredd
at jeg tror veldig mange av de som
har vært med å legge premissene her sånn
ikke har forstått dette.
Det er veldig mye som kan se sånn
ut med ideer om havvinn til 4-5
km kilovatten.
Ja, men tiltakene du kommer med er galskap.
Det er økonomisk selvmord.
Ikke sant?
Og så har vi utrolig god råd i
Norge.
Så, ok.
Vi overlever å pisse bort penger på det.
Men det er helt meningsløst.
Sånn at det er fullstendig fullt overtenning meningsløst.
Ja.
Og så gjør det likevel.
Og Høyre gjør det likevel.
Arbeiderpartiet.
Hele gjengen henger med.
Og så er FRP litt lurere på havvinn
og liksom vi må være litt forsiktige med
den der havvinnen for det virker ganske dumt.
Men skippstunnel på sted?
Det vil de ha.
Ja, det er liksom ingen du kan drene
deg på her for å være noen fornuften
stemme noen sted.
Møtte på en fyr som sa at denne
skippstunnelen var helt genial.
Og dette var fornuftig.
Og det var ingen grunn til å tro
at det kom til å bli noen budsjettsprekker
der når de først begynte på jobben.
For vi hadde tross alt sprengt mye fjell
og lagd sånne store fjellhaller før.
Så dette kom til å være helt fint.
Det kan han fortelle til fornebubanen.
Skal vi minne om blikstunnelen her?
Selv om jeg skjønner at blikstunnelen hadde større
utvikling.
Eller alle fucking stunneler noensinne.
Alle steder du har prøvd å lage det.
Nå blir det bare rått.
Den nye togtunnelen til Lillestrøm.
Det er jo ingen som tenker på den
igjen nå, men den var altså så dyr
den gangen at det var helt spinnvilt.
Den landet vel på over 10 milliarder kroner.
Du hadde snakket med at vi sprengte så
mye fjell her i Norge og visste hva
vi drev av?
Jeg er usikker på om det stemmer.
Viljen til bare å fornekte virkeligheten kjenner ingen
grenser.
Nei, for hvis jeg fornekter virkeligheten, så kan
jeg få det som jeg vil.
Hvis jeg derimot fornekter konsekvensene av å ha
fornektet virkeligheten, det går ikke.
På et eller annet tidspunkt så treffer jeg
virkeligheten og så er det slutt på den
moroen.
Du, denne debatten, og vi synes jo selvfølgelig
at du gjorde en kjempefin figur her.
Vet du hva jeg tenkte da jeg satt
og så på dette her?
Han har vært på sidelid, han har trent
på å snakke i mikrofonen, han har blitt
dritgod på det.
Han har vært til flere steder.
Han kommer med en serie også hos Wolfgang
Wieno.
Gjør han det selv?
Ja.
Det er kult.
Jeg lurer på om det er fire episoder
av den.
I tillegg er han gjennom Nes gjemt og
trutt, så han begynner jo å bli ganske
god til å føre sitt argument, så kan
det godt.
Men denne debatten så fører jo selvfølgelig dette,
skal vi kalle det for smilargumentet.
Så hva slags smil?
Hvor mye av poenget er at rikdom har
sin basis i energitilfang?
Ja.
Ikke sant?
Uten energi så blir du fattig og trist.
Og med energi så kan du utvikle industri
og leve gode liv i et trygt og
godt samfunn.
Og så kan man gjerne si at det
er jo fint om den energien er ren
og ikke slipper ut partikler og CO2 og
alt mulig.
Hvis den kommer fra ingen sted så hadde
det vært det beste.
Ja, ja, men ikke sant?
Hvis den var gratis da i sånn miljøfotavtrykk,
så det hadde vært supert.
Og så i det resonnementet så peker jo
selvfølgelig på at hvis vi kutter ut produksjon
av olje i Norge, som ganske mange i
Norge vil, uten å forstå konsekvensene av det,
så er jo alt vi oppnår bare å
gjøre energitilfanget i verden enten lavere, eller at
det blir erstattet av noen andre.
Ikke sant?
Det er et eller annet sted mellom lavere
og erstattet av andre at det riktige tallet
ligger.
Så enten så pumper Russland opp mer, eller
Saudi eller et eller annet, og da kan
du argumentere for at det er faktisk lavere
miljøfotavtrykk å ta det opp i Norge enn
å ta det opp andre steder, i hvert
fall enkelt andre steder.
Eller om du tar bort tilgangen på denne
energien, og da går det uproportionalt utover de
fattige i verden.
For når prisene går opp…
Nå er du rasist.
Når prisene går opp, så er det vanskeligere.
Vi i Europa har penger nok til det,
i hvert fall, så vi kan akkurat som
da Putin skrudde gjennom Granne, så snudde skipene
som skulle til Pakistan og kjørte til Europa
i stedet.
Så ble det ikke noe energi på Pakistan,
men det ble det på Europa gitt.
Og så kommer da dette en eller annen
dame, MDG tror jeg hun er, Julie Forkhamer,
som så denne debatten og skrev følgende på
LinkedIn.
Det er altså så mye å ta tak
i, at jeg vet ikke hvor jeg skal
begynne.
Men fattige folk i jordhytter i Afrika trenger
norsk olje og gass.
Hva er kanskje lavmålet?
At NRK spreer denne typen rasisme og desinformasjon
om klima er helt krise.
Et eller annet er at det er veldig
mye du ikke har forstått her i verden,
kjære venn.
Å hjelpes.
Norge er altså fullt av folk som er
så desinformert.
Ja, og forskeren fra kompisen til Bjeland Eriksen.
Ja, NBMU.
Han er jo en kondom, samme som Bjeland
Eriksen, men uten å forstå hvordan markheder fungerer.
Han hadde jo også en teori om at
det var bedre at Norge la ned sin
oljeproduksjon, så kunne Senegal bygge sin.
Fordi de trengte det mer.
Da fikk de liksom produsert sin egen olje,
i stedet for at vi solgte.
Det var bra.
Fordi kapitalinnsatsen som skal til for å utvinne
olje, det er sånn den bare trulles frem.
Ja, det er den ene siden av det.
Den andre siden av det.
Det er ikke gitt at Senegal får noe
mer energi av at vi flytter produksjonen fra
Norge til Senegal.
Kjansene for at den energien, i form av
olje og gass, går på skip fra Senegal
til alle andre steder i verden, den er
ganske stor.
De må bli rike før de får råd
til energin, ja.
De kommer ikke til å ha råd til
å kjøpe den energien.
Dermed er det å ikke forstå den enkle
markedsmekanismen, at energien lander der man har råd
til det.
Dermed er det også sånn at for at
det skal bli nok energitatt, også de fattige
får energi, så må vi ha overskudd på
energi.
Vi må ha så mye energi at det
blir igjen, og at det går an å
få energien billig.
Alle har råd til den.
Men det står en ekonom på TV og
tror at verden ikke fungerer sånn.
Det er greit, for han mener de riktige
tingene.
Det som slår meg med den der greia
til hun folkehammer, er da at ...
La oss snakke med litt redde ord.
Dette er skikkelig drøyt.
Hun har åpenbart ikke forstått resonemanget, så hun
...
Hun har lest mer Malthus enn Smil, for
å si det sånn.
Eller har i hvert fall mer av det
i hodet.
Hun lever altså i en boble hvor hun
åpenbart ikke har forstått resonemanget i det hele
tatt, og ikke spør seg selv.
Har jeg misforstått noe her?
For det er en som står og sier
noe som ikke stemmer mitt verdensbild i det
hele tatt.
Nei, det er ondskap.
Det er konklusjonen.
Dette er ondskap, så dette er rasisme og
desinformasjon.
Fordi Øystein må ha onde hensikter når han
sier noe sånt.
Det er ikke jeg som ikke har forstått,
det er han som har onde hensikter.
Og vi som har snakket med Øystein både
av og på mikrofonen, vi vet jo at
han er jo veldig rasistisk handlagt.
Ja, ja.
Når vi slår av mikrofonene så kommer jo
de onde hensiktene foran.
Da sitter vi og diskuterer de onde hensiktene
våre.
Da tar vi på sånne hvite hetter alle
sammen, ikke sant?
Så sitter vi her og har det, sånne
hvitmann-best-samtaler.
Det er så jerndøtt.
Det er helt krise.
Og den offentlige samtalen har altså forfalt til
et nivå hvor voksne mennesker sitter og lirer
av seg sånt brøvle.
Og sannsynligvis er vant til å slippe unna
med det.
Fordi de lever i en eller annen boble
hvor det er bare å si hva som
helst så lenge det liksom klinger riktig.
Og så skal man jo vokte seg for
å liksom altså om hun mener dette eller
om det er en sånn form for hersketeknikk.
Jeg tenderer jo til å tenke det siste
fordi jeg tror jo ikke folk er så
dumme.
Ja, men de mener med NDG, så jeg
tror det.
Ja, og det er kanskje rimeligere å ikke
tillegge onde hensikter enn å men det er
jo akkurat det hun gjør da for hun
forstår ikke og så tillegger hun onde hensikter
til Øystein.
Men vi må få rydda opp litt av
den.
Det går ikke an å slippe unna med
å være et offentlig menneske som snakker offentlig
og sier noe sånt brøvle.
Du må bli i rettesatt og du må
bli i rettesatt av folk rundt deg som
du stoler på.
Og da må du være mange nok mennesker
som liksom kan regne og som skjønner grunnleggende
sammenhengere ting.
Men altså, dette er noe av et problem
altså.
Det lover ikke godt for fremtiden at dette
her er det parlamentariske grunnlegget for norsk politikk.
To be clear, så er ikke Julie Forkhammer
noe parlamentarisk grunnlegg for noen som helst.
Nei, men hun er ...
I beste fall kommunestyre i vann.
Ja, men hun har sin ...
Altså, tilhørert, en av de grupperne som er
parlamentarisk grunnlegg det er vel en mulighet til
at hun har bidratt til og stemmer folk
inn.
Jeg tenker ikke at hun er domere enn
gjennomsnittet av NDG'ere eller mindre informert enn
gjennomsnittet av NDG'ere.
Det synes jeg er vanskelig å tenke meg
altså.
De har ...
Ja, min tillit til ...
Folk er ikke så sprø.
Det er sjelden man ser noe som er
så vanvittig.
Ja, uttalt i det offentlige.
Det er ikke alle som skjønner hva man
ikke skal si høyt.
Nei, det kan du si.
Det er noe som heter saying the quiet
part out loud.
Og det er en av de tingene som
jeg synes er veldig fantastisk med enkelte politikere
på venstre siden.
USA blant annet med hun Alexandra Ocasio-Cortez.
Hun er veldig flink til å si akkurat
the quiet part out loud.
Alt det som du ikke skulle si høyt,
sier hun høyt.
Og dermed så blir det krisestemning i egen
leir.
Ja, ja, ja.
Nei, men vi får følge debatten videre, vi.
Ja, da.
Jeg har jo en mistak om at nå
som Øystein har vært innom på debatten en
gang så må jo Solvang og Co ha
innsett at dette var et varp å få
inn.
Så da kommer han vel tilbake flere ganger,
tenker jeg.
Jeg tipper de bare har fått en klagestorm
fra MDG'er i vann om at de
slipper til rasister på debatten.
Det også.
Solvang skal jo forresten gi seg.
Ja, men det tenker jeg jo kanskje er
sunt, ja.
Det tror jeg også.
Jeg synes, altså han gjør som regel.
Han har gjort en god figur, bra fyr.
Men som han sier selv så er det
bare om latningen der.
Ja, og så skal du...
Det blir litt lite fornyelse da når det
er samme fyr og samme opplegg og samme
redaksjon hele tiden.
Så der utskiftning er bra i seg selv.
Ja, og så synes jeg jeg har sett
noen tendenser til at han begynner å gå
litt lei det siste sneve året, egentlig.
At det begynte å...
Ja, og jeg skal jo innrømme.
Jeg liker Solvang på mange måter.
Jeg synes han har bidratt med mye positivt
der, men jeg synes også han av og
til undervurderer publikum.
Altså han dommer ned debatten for mye.
Ja, og det er jeg enig med deg.
Og jeg begynner å bli litt lei av
neddommede debatter.
Ja, og det er liksom en grunn til
at podcast langformat er populært.
Folk får faktisk snakke ut og fullføre resonemanger
og sånn.
I stedet for det der tullet med soundbites
på debatten og dagsneddebatten.
Tenk deg hvordan det går da hvis Bjelland
Eriksen får lov til å fullføre enda lengre
resonemanger.
Han fikk jo lov til å fullføre etterpå
så var det et minutt og du ser
hvor galt det gikk.
Tenk deg om han snakket om kvarter.
Nå tror jeg jo at Bjelland Eriksen er
smartere enn han fremstod i den debatten.
Men i hvert fall, Øystein insisterer på det.
Veldig høflig av Øystein, men nei seriøst.
Øystein er veldig høflig.
Men hvis han får dratt med seg han
der energiministeren også, han som skal ha sånn
vindmøller i lyktestolpene nedover veien.
Ja.
Det blir et fint langformat podd vet du.
Det blir nydelig.
Wolfgang Witt neste på de tre timer debatt
mellom Sjøli og Bjelland Eriksen.
Det hadde vært helt nydelig.
Å, faen meg.
Det er litt forstemmende.
Det styres på en måte av ja, hva
er det man sier?
Det å bli voksen er den sakte prosessen
å innsi at det er ingen andre som
er voksne heller.
Nei.
Det er noe med det.
Skal vi si oss fornøyde for i dag?
Jeg tror det.
Ha en fortreffelig dag folkens.
All right.
Have a good one.
Takk for at du hører på Sidelinja podcast.
Vi vil gjerne nobrere ut så hvis du
snakker om oss, deler oss eller anbefaler oss
i podcast-appen din så er det høyt
verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av ris eller ros kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet så finner du all kontaktinfo
på sidelinja.transistor.fm Takk.