Velkommen til Sidelinjen, podkasten for politisk hjemløse.
I dag bringer vi et opptak fra Liberalaften,
27.
januar 2025.
Tema er energipolitikk og holdes av FRP's Marius
Aron Nilsen.
Til tross for at det er veldig hyggelig
å se så mye introverte mennesker snakke så
mye, eller høre, er kanskje rett ordet, så
er det tid for foredrag.
Og den snilleste her, Nilsen, kommer rett fra
Stortinget, bare for å belære oss i FRP
-politikk og energipolitikk.
Det tror jeg faktisk samfaller litt med hva
vi tenker fra før av her, fordi der
føler jeg at dere begynner å nærme dere
treffe noe.
Så hvis du bare ikke sender inn maktspris
nå, så tror jeg det blir god stemning.
Men, vær så god!
Takk skal du ha.
Mitt navn er da Marius Nilsen.
Jeg representerer Sørlandet, som dere hører.
Klimaflykting, så jeg er jo begge eneste.
Men det er 20 år jeg bor nå
på Sørlandet, så etter og til har jeg
faktisk bodd lengre på Sørlandet enn i Bergen.
Men som dere hører, jeg har ingen planer
om å bytte dialekt, og om noe så
skal jeg heller spre den fine dialekten utover
resten av landet.
Til og med i Vikler.
Dette er meg.
Jeg var energipolitisk talsperson forrige året.
Hvis du ser på energiprogrammet vårt før forrige
valg, eller ikke det valget nå, men før
det som var i 2021, og så ser
du nå som det var i 2025, så
er det endret ganske betraktelig.
Så jeg har jobbet målrettet i fire år
med å endre den energipolitikken til fornuftig energipolitikk,
etter min mening.
Så kan det sikkert bli en diskusjon gjennom
dette foredraget, om dere er enige eller uenige
med meg.
Men det var å spille på de styrkene
som landet vårt er bygget på.
Tilgang på rikelig med ren og rimelig kraft.
Mangkraft.
Vi har et innslag av vindkraft også.
Det kommer på neste slag i disse forskjellige
talene og størrelsesordenene.
Og så er det det å bruke kraften
fornuftig.
Det er jo egentlig det som er den
største diskusjonen nå.
Man skal ha mer kraft, mer nett, mer
enøkk.
Og så skal man pøse det ut igjen
på statsstøtte eller kraftsluk, som krever subsidier fra
bygget til grav.
Og det er for folk som er markedsliberalister,
og som mener at man skal ha en
forretningsidee som kan stå på egne bein, så
er jo dette dårlig politikk.
Så av utdannelse er jeg energi- og
elkraftingeniør og indøk master.
Og så på videregående sier jeg elektro-
og elektronikk- og romteknologi.
Det var litt morsomt.
Jeg var i Tyskland hele forrige uke.
Vi var i Berlin og i München på
Grunewald, altså matmessen, og var innom forskjellige aktører.
Berlin, der var det mye svar da.
Vi møtte tyske industriforbundet, altså BDI, som jeg
hadde forventet skulle være ganske kritisk til en
del av den politikken som finner sted i
Europa.
For de viste grav, de viste utvikling i
hele Europa, spesielt av Tyskland, og alt pekte
rødt.
Og svaret var at vi må gjøre det
fortere.
Vi må gjøre mer av det som ikke
har virket.
Og det er det som er problemet.
Det var akkurat det samme.
Jeg var i Tyskland for fire år siden,
og var i Bundestag, og møtte toppbyråkraten i
klima- og næringsdepartementet.
Vi fikk en glansbilde om energivendet 1 og
snarlig energivendet 2.0, og hvor bra dette
kom til å bli.
Og så ble det åpnet for spørsmål, og
så tenkte jeg, ok, vi skal ikke ødelegge
stemningen med en gang.
Nå skal noen andre få lov til å
stille noen hyggelige spørsmål, og gi de en
liten klapper på ryggen på hvor bra dette
var.
Og så var det ingen store ord, og
så tenkte jeg, ja, nå får vi komme
i gang med en gang.
Og så stilte jeg spørsmålet, så hvor samstemt
er man på dette?
Hvor fornuftig er man på denne planen her?
Og da spesielt ingeniørene.
Nei, politikeren var kjempeenig.
Veldig bra, veldig bra.
Men de er ganske irrelevant egentlig, fordi de
har som oftest ikke peiling.
De har ikke systemforståelsen.
Det er ingeniørene og de som bygger og
drifter kraftnettet som faktisk betyr noe her.
Og da måtte denne toppbyråkraten innrømme at det
var ganske store uenigheter, og de var ikke
helt solgt på denne ideen om at eneste
feil med energivendet er 1.0, altså sol,
vind i hopetall.
80 prosent fornybar energi i strømproduksjonen innen 2030
var målet.
De skal legge ned gasskraften innen 2030, var
målet opprinnelig.
Og kullkraften i 2038, nå har de justert
litt og endret på litt.
Og kun uregulerbar, uforutsigbar kraft, altså donkelfløte, er
jo blitt et ord vi som nordmenn måtte
lære oss under tysk energipolitikk.
Men ingeniørene mente jo ikke overraskende nok at
dette ikke var en kjempegod ide.
Så det er litt sånn forurorende at jeg
kommer nå fra en uke i Tyskland, og
man ser alle pilene peka feil vei, alle
farene, og så fortsetter man ufortrødent videre i
den retningen man går.
Jeg skal gi litt kontekst på energipolitikken og
strømproduksjonen.
Det pleier å variere mellom 145-155 terawattimme.
Hvis vi setter ny kraftproduksjonsrekord og eksportrekord i
fjor, så er det ny rekord med 161
,8 terawattimme.
Av det var det 145 terawatt med vannkraft,
så det er så å si alt vannkraft,
altså 90 prosent.
Og så var det 13,9 med vindkraft.
Så har vi litt termisk, fjernvarme og lignende,
og så har vi ett lite gasskraftverk på
en halv terawattimme.
De to mobile gasskraftverkene vi hadde i midt
-Norge under strømkrisen i 2010, de solgte vi
midt under energikrisen nå i 2022-2023.
De ble solgt til Honduras og andre steder.
Krafteksporten var i fjor på 22,8 terawattimme.
Det er en ny rekord, så ropen om
mer kraft, mer nett og mer er noe.
Vi må ha mer vindkraft nå, ellers har
vi ikke nok kraft, og vi går mot
et kraftunderskudd.
Det kan jo diskuteres.
Når jeg ble stortingsrepresentant i 2021, så spådde
statene et at det skulle bli underskudd i
2026.
Og vi har et overskudd på 22,8
terawattimer.
Kanskje mer, vi kommer inn på magasinfyllingsgraden etterpå.
Det som er litt rart med denne energidiskusjonen,
den foregår på litt rare premisser.
Den foregår ofte på premisser som ikke helt
tar inn over seg fysikkens realiteter og nettkunnskap.
Det er ikke bare å bygge sol, det
er bare å bygge vind.
Du kan bygge det ute i griskrente strøk
på lavspentnetter eller på distribusjonsnetter.
Folk har som oftest veldig lite peiling på
energipolitikk og på systemet, og foreslår veldig ofte
politikk som ikke helt henger sammen.
Det som ikke henger sammen er de som
vil legge ned olje- og gassnæringen.
Det er 2600 terawattimer med årlig produksjon.
Når vi ser at vi eksporterte 22,8
terawattimer med strøm.
Oslo bruker 10 terawattimer.
Store Oslo bruker 10 terawattimer.
Alle norske husholdninger bruker 35 terawattimer.
Det står på snedig vil.
Det kommer påstående om at vi som boliger
må gjøre så mye.
Det er en sannhet med modifikasjoner.
Det blir stadig flere husholdninger.
Strømforbruket ligger ganske stabilt på 35, for det
er forbedret.
Det er energieffektive boliger.
Dette blir jo småsumma i forhold til olje
- og gasseksporten.
Det er 7 terawattimer om dagen.
Tre dager med norsk olje- og gasseksport,
så har du hele årlige strømeksporten vår.
Det var jo Større Stortinget i 2022-2023.
Han ville ikke være bekjent av å være
statsminister i et land som drev å redusere
og begrense krafteksporten.
Vi skulle ha både sympati og...
Det er ikke det ordet jeg leter etter.
Solidarisk.
Solidarisk, takk.
Solidarisk med Tyskland og Europa.
Tyskland la ned sine siste seks kjernekraftverk, som
hadde en årlig kraftproduksjon på rundt 30 terawattimer
i den samme perioden.
Man kan jo stille seg et spørsmål om
hvor solidarisk det er å legge ned regulerbar,
forutsigbar og stabil kraftproduksjon midt under energikrisen.
I så fall, tyskerne som er de fremmedes
hele tiden som ledestjern i energidebatten, også i
Norge.
Og det er veldig spesielt, for de har
brukt snart et halvt oljefond.
De har mer installert effekt enn de hadde
før, men de produserer mindre energi i løpet
av et år enn det de gjorde før.
Og energisystemet deres er skakkkjørt.
Du har massive utfordringer i tysk industri.
Det kommer jeg tilbake til senere.
Det slår inn på omkringliggende land, og det
slår også inn i norske strømpriser, systemkostnader.
Og ikke minst konkurransekraften for hele kontinenten, hele
verdensdelen er under press, rett og slett.
Men i så fall, de som skal legge
ned norsk olje og gass, de har ganske
mye energi de skal erstatte.
Altså tre dager med olje og gass, tilsvaret
et års forbruk, krafteksport med strøm.
Og du ser av energiforbruket EU 27 land,
så det tålte 13 000 terawattimer.
Hvorav 8 000 terawattimer var fossilt.
Og alle 63 vindkraftparkene vi har i Norge
produserte i fjor 13,9 terawattimer med strøm.
Så kan du bare tenke deg hvor mye
du må gange dette opp med for å
få denne kraften.
Plus at dette produserer jo ikke hele tiden.
En vindturbin på land har en gjennomsnittlig produksjon
på 2,5-3,5 000 timer i
året av årets 8 760 timer.
En vindturbin offshore, da legger du på et
par av 500 000 timer ekstra i forhold
til årlig produksjon.
Så det er uforutsigbart, og det er masse
utfordringer, og det diskuteres i alt for liten
grad.
Ja, så er det jo også verdens energiforbruk
i 160 000 terawattimer.
Hvorav 84 % er fossilt.
De siste 30 årene har verdens energiforbruk økt
ca.
60 %, og fossilanddelen har holdt seg ganske
litt.
Om noe så er det...
ja, den er vel ca.
fra 86 til 84, kanskje?
Ja.
Så selv om vi har brukt enorme summer
på fornybar energi, så er det på stede
vil.
Magasinføringsgraden, den er meg forklaret, for den er
flere år.
Jeg tok å lå inn det blå her
nederst, det er 2022.
Altså, strømpris, eller energikrisen i Europa, strømpriskrisen startet
jo høsten da.
Og så er det invasjonen i februar 2022.
Og så har du det som blir...
Åh, må jeg tenke litt her?
Jeg har lagt inn en ekstra som jeg
ikke skulle ha.
Ok, den går opp her.
Jeg er litt usikker på om jeg har
klart å legge inn 2021 i tillegg, det
var litt irriterende.
Men den røde der skal være...
Nei, det har vi.
Ja, sorry.
Ok, da må vi inn og dobbeltsjekke etterpå,
for da får jeg...
Det var ikke så enkelt å holde stille.
Dette er i hvert fall hele, vi har
jo fem zoner.
Jeg har klart å legge inn en for
mye.
Etter å ha for mye så gjorde meg
litt forvirret ennå om det er det grønne
eller det røde som er 2025.
Det skal vi frem til.
Jeg tok hele Norge nå.
NO2 er jo eksportregionen først og fremst.
Det er der vi produserer mest kraftig.
NO2 går fra sør i Drammen til sør
i Bjørnefjorden.
Så det er ganske stort til Rogaland, sør
i Hordaland og helt til sør i Drammen.
Der går det en kille.
Så da har du en produksjonskapasitet på rundt
45 terawattimer.
Vi har jo nå 17 kabler til utlandet.
Vi kan eksportere ca.
70 terawattimer til utlandet.
Det er rundt 50%, litt i underkant av
50% av all kraften vi produserer i
løpet av et år.
Og det er jo det som gjør at
vi har fått en enorm prismittet inn.
Det du ser her er jo når strømprisen
startet, fullt energikrisen i Europa.
Så eksporterte vi det i remmer og tøyk
underholde.
Og vi kom helt ned her og opplevde
strømpriser på 12-13 kroner kWh på det
absolutt verste.
Så fikk vi fylt opp litt igjen.
Det ble litt begrensninger, litt restriksjoner.
Det kom LNG fra Europa, fikk inn disse
skipene sine med LNG.
Og det fremmeviser jo også.
Det er litt paradoks da, men LNG.
Det at Europa klarte å hive seg rundt
og få inn LNG såpass kjapt som de
gjorde, det fremmeviser jo seg en veldig suksesshistorie
for EU og for Europa.
Og for Europa isolert så er det jo
strengt at det er.
Man klarte å agere kjapt, man klarte å
kjarte inn høye skip og andre skip, og
fikk da flytende LNG-terminaler.
Problemet er jo at dette var flytende naturgass
som skulle ut til fattigere deler av verden,
som snudde og kjørte tilbake til Europa fordi
at europeerne overbød alle disse fattige landene.
Så i stor grad, det man gjorde i
2022, var å overføre energikrisen fra Europa til
fattigere deler av verden.
Som vi har kommet inn på senere, så
er denne her kuldforbrukene økt de tre siste
årene, satt ny rekord hvert år de tre
siste årene.
Man har begynt å gå tilbake til biobrenser,
ved og kumøkk og alt mulig annet.
Så i disse fattige deler av verden, så
har energisituasjonen blitt vesentlig mye verre på grunn
av det som skjedde i Europa.
Nå utelater jeg at det er Russland som
stoppet kranen, men det er jo hovedårsaken til
dette.
Men kombinerer du det med en ukritisk og
kortrengt energipolitikk, så har man den komplette krisen
som kommer der.
Og så legger du på nedstengte kjernekraftverk som
man fortsatt stenger ned midt i energikrisen.
Så ser man litt av regnestykket for hvorfor
vi har litt utfordringer i Europa nå.
Hvis jeg sender den til dere, så skal
jeg rydde opp og fjerne det ene året
som ikke gjelder.
Men det er jeg ikke i skuff.
Den røde?
Jo, det er rød, ja.
Da er jeg med, da er jeg med.
Der ja, nå er han helt rett.
Det er her jeg skal fram.
Men du ser ikke så godt.
Rundt her så satte vi en ny fyllingsrekord
i år.
Og i enda to år så satte man
en ny fyllingsrekord.
Og så har man satt en ny krafteksportrekord.
Så i løpet av noen få uker på
vår part der, så eksporterer man det remmeret
vi kan holde og kommer under median og
går ned mot ganske lavt på disse fyllingsnivåene.
Men ikke helt ned i bunnen.
Men man har eksportert helt uavhengig av hvor
mye snø det var i fjellet.
For det var jo enorme mengder snø.
Nei, det var ingen snø i fjellet.
Nei, nei, nei.
Det ble litt før jeg.
Og det er jo det som er litt
problematisk med dette.
Nå kommer jeg litt inn på sånn FAP
-politikk og lignende.
Vi har jo tatt ordet for å begrense
og regulere krafteksporten.
Og ikke det at vi ikke vil drive
utveksling med Europa, for det ser vi oss
kjent med.
Men problemet er jo det at all den
tid du alltid har det alternative markedet i
Europa, som er da utømmelig, som jeg viste
dere i sted, de skal ha 12-13
000 teravattimer med energi i løpet av et
år.
Her snakker vi om et par tiotals teravattimer.
Så det er Europa som setter prisen hele
tiden.
Dere kjenner til prissetting på strøm i Europa,
altså marginalprissettingen.
Det er alltid det sist innmeldte energiformen som
behøves som setter prisen for alt.
Så selv vindkraft og solkraft og alt sammen
får jo prisbetalt tilsvarende.
Det er typisk gasskraft og kullkraftverk som selger
strømmen for, hvis den produksjonen behøves for å
møte et par spørsmål.
Hvis det var forklaret til det.
Men i så fall, det gjør at vannkraften
vår prissetter seg på europeisk kull og gass
med CO2-komponent på toppen.
CO2-avgiften er jo der, den kunne man
suspendert under energikrisen også, men den fortsetter man.
Her har du kull 2023, setter man ny
rekord.
2024 setter man ny rekord.
Det følger jo ikke de prognoserne som var
her for noen år siden.
Hvis dere har vært på konferanser og rundt
omkring på debatter, og den politiske diskusjonen generelt
er jo endret seg en del de siste
årene.
Jeg var på NO's første årsmøte i 2021
eller 2022, og da stod Ole Erik Almli
på scenen, og så sa han at det
å fortsette med norsk olje og gass, det
var ved mot europeiske klimamål, og det kunne
vi ikke gjøre.
Og siden har jeg ikke giddet å gå
på NO's årskonferanse, for hvis det er listen
de legger det på, så er det jo
ganske meningsløst.
Men det er forskjell på ønsketenkning, og det
er forskjell på verdens realiteter.
Og så type ryster også, sant.
Det var bare å legge ned olje og
gass, for det er sol og vind, og
vi kommer til å konkurrere ut alt annet,
og alle kommer til å bygge kabler her
og der, og det er ingen problemer.
Det har vært så vanvittig mye forutsetninger som
ikke holder vann i det hele tatt, som
har gjort at hele energidiskusjonen har vært veldig
merksnodig.
Så har vi riktig noe.
Norge har et kjempebra system.
Vi har et stort overskudd, som jeg viste.
Vi har vannkraft som vi har bygget de
siste 100 årene.
Det er regulerbart, det er forutsigbart, og vi
har våre nordiske naboer.
Da har du kjernekraftverk i Sverige, du har
vindkraft i Nordsverige, du har vannkraft, du har
kjernekraft i Finland, og du har gode systemer
som gjør at dette er komplementært og hjelper
hverandre.
Så det er vår svenske kraftnett her, altså
svenske statnett, for et år, to-tre år
siden.
Så spurte jeg da, ok, vær helt ærlig
med meg, svar meg nå.
Er det nordiske systemet bedre eller dårligere nå
etter tilknyttningen til Europa?
Altså, av ingeniørmessig perspektiv så har vi gått
til et mye dårligere system.
Og det er ikke fremme i diskusjonen.
Alt det vi snakker om nå, som er
fornybar, uregulerbar, uforutsigbar kraft, gjør systemet dårligere.
Det forbedrer ikke systemet sånn rent teknisk.
Det gjør det mer komplekst.
Det er vesentlig mye vanskeligere når du har
uregulerbar, variabel kraft som kan komme og gå
opp, og som har store svingninger, som fører
til store utfordringer i styringen enn etter.
Og det kommer jeg inn på etterpå i
forhold til systemkostnader.
Kan dere se hvor vittig de er gått.
2025 setter man etter en ny rekord.
Så estimerer man nå igjen at man skal
begynne å flate ut, så vitt det er.
Det blir jo interessant å se.
Men det er en ny kørekord i 2025.
Jeg har tatt, det er sikkert ikke enkelt
for dere der bak å se, men globale
totale utslipp er 37,5 milliarder tonn 2021.
Av dette så står Kina for 12,5.
USA står for 4,7.
Alle EUs 27 land står for 2,7
milliarder tonn.
Allikevel er det kun EU som holder på
med klimapolitikk, verd og nevn, eller som har
det som førende for en eller annen politikk.
Klimapolitikk kommer før energipolitikk.
Selv i dag.
Og det er urovekkende.
All den tid.
Det eneste, typen tysk industri som flagget ut
grunn av høye strømpriser, de flytter jo til
kullfyrte land der de får rimelige energipriser.
Det bidrar absolutt ingenting til klima, og det
strekker vår egen konkurransekraft og forsyningssikkerhet.
Så jeg har hentet ut bilder.
Jo grønnere du er, jo mer ren strøm
har du.
Så her ser du Norge, Sverige, Finland, Island,
og så er det vel logg nedi i
Spanien.
Nei, det blir Frankrike her nå.
Takk takk.
Frankrike.
Polen er her 5-700 gram CO2, og
Tyskland er 250-400.
Dette er 2024.
Så tok jeg et snipp her i sted,
som viste at Tyskland har faktisk gått opp,
siden jeg sjekket sist i 2024.
Så Tyskland var nå på 431 gram CO2
per kWh.
Frankrike er på 47.
Frankrike har jo gått kjernekraftveien.
Ja, det tviler jeg ikke på.
Ja, ja, ja.
Du ser, den natten, hvis du ser, jeg
gikk inn og sjekket, de har ikke med
noe.
Men dagen før de stenger ned kjernekraftverkene, så
er de på rett rundt 400, og dagen
etterpå er de på 60 eller 94.
Så du ser umiddelbar økning i CO2-utslipp
i det de stenger ned de siste kjernekraftverkene.
Island er det eneste landet som har en
bedre energimiks enn oss med den geotermiske energien
de har der.
Og det er geotermi også noe som er
et stort potensial i Norge.
Ifølge departementet har vi et potensial på rundt
45 terawattimer med energi vi kan utnytte fra
det i Norge, som vi i aldri for
liten grad bruker.
Her er det en som sitter i salen
og skrever, men det godeste Bård Eide sa
jo her for en stund siden, at det
eneste som kan ødelegge like mye som klimakrisen,
er en fullskallet atomkrig.
Hvis man har følt med i debatten i
det siste, jeg har stilt et spørsmål til
klimaministeren på noe utsagn han hadde på en
debatt der du var med på, og der
han da sa det at vi kommer til
å ha vesentlig lavere BNP i fremover, av
grunn av at hvis vi ikke...
Altså, de kommer med en del påstander at
det er mye dyrere å ikke gjøre klimagrep
enn å gjøre det.
Så når man da spør, ok, hva koster
det å gjøre det?
Hva skal dere gjøre?
Hva koster det å ikke gjøre dette?
Og så kommer man over med en påstand
om at BNP i 2100, år 2100, kommer
til å være lavere enn i dag.
Det er det ikke noe som helst, hverken
IPCC eller noen som helst andre sier det,
men det de sier er at det kommer
til å være 3% lavere BNP enn
i dag hvis vi ikke når...
Hva er det?
Halvannen eller to grader?
Ja.
Så vidt fattig er den i dag.
Så premisset som ligger der om at jorden
går under hvis vi ikke når klimamålene, det
støttes jo ikke opp under av internasjonale klimapaneler.
Og når man også ser...
Jeg tror det er nesten...
Ok, da skal jeg hoppe to snøyds, et
par snøyds frem, så kommer jeg tilbake.
Ok, var det sånn?
Ok, der.
Hvis man ser prognosen frem mot 2050, så
må oljeforbruket reduseres 75% fra i dag
og gasset 55%.
Men de som da ønsker...
Altså det betyr jo da at det er
25% igjen med oljeforbruk og 45%
igjen hvis denne prognosen står til.
Og de som da mener at det er
en god ide at Norge, som er kjempegod
på sikkerhet, vi har ren og trygg produksjon
og vi er en demokratisk leverandører energi.
Det er vi sammen med USA og Kanada.
Ellers er det bandittstater man ikke ønsker å
være avhengig av.
Det har man sett nå med Ukraina-krigen,
det å være energiavhengig av en diktatorstat.
Det er veldig uklokt.
Så hele diskusjonen som går opp med at
ja, la oss stenge ned norsk olje og
gass så fort som mulig og komme med
en omstillingskommisjon og...
Ja, all grens.
Den er ikke veldig gjennomtenkt.
For dette selv...
Hvis vi nå har landgradersmålet, så er dette
energibehovet...
Altså det kommer bare til å vokse og
olje og gass kommer til å være vesentlig
til stede da.
Og hvis du ser på de nyeste prognoserne,
så er nok den andelen enda høyere.
For dette var når man fremdeles trodde at
sol og vind kom til å utkonkurrere og
absolutt alt annet i løpet av kort, kort
tid.
Jeg tenkte som så at vi kjører et
stykke, men hvis dere har en del spørsmål
denne veien, så kan vi ta noen.
Da må jeg bare gi litt beskjed, for
da må vi ha mikrofon og sånt rundt
for å ta opp også.
Og hvis det ikke, så sparer vi eventuelt
til slutten og så tar vi en god
runde da.
Og så skal jeg dele denne prestasjonen sin
her.
Det som også er litt interessant, det er
jo...
Altså Trump er jo ikke kjent for å
bry seg om klima.
Definitivt ikke.
Men her har man millioner tonn CO2-ekvevalenter
under Obama, som hadde fokus på klima.
Og så har man da under Trump.
Og fallet her er jo grunnet økt olje
- og gassaktivitet, som fortrenger kull, og som
gjør...
Det absolutt beste klimatiltaket i Norge kan gjøre,
det er å øke olje- og gassproduksjon.
Vi sender 10 milliarder standard kubikkmeter med gass
til Polen via Baltic Pipe.
Det fortrenger kull i Polen, og det reduserer
CO2-utslippene i Polen med 70 millioner tonn
i året.
Det er mer enn Norges 45 millioner tonn
vi slipper ut i året.
Det er det eneste som faktisk vil måne
av klimatiltak, av de tingene vi gjør.
Pluss at det øker velstanden, gir rimelig energi,
og sikrer energiforsyning.
Et annet problem er jo det faktum at
det krever ganske mye innsatsfaktorer, dette grunnskiftet.
Når du ser Nazi-link som går til
England, det er 10.900 tonn med kobber
i den kabelen, fra Sørlandet til England.
1400 megawatts-kabel.
Kobbergruven som man drev på, eller kobberutvinningen man
drev på i Olavsgruva i 41 år, hentet
ut 11.000 tonn med kobber.
Så det er nok til å bygge én
kabel.
19 av 20 kjellene i jordarter og mineraler
kontrolleres av Kina.
Russene og kinesene har til og med full
kontroll på alt vi trenger for vår moderne
verden.
Hvis du går til Afrika og ser seg,
det er jo ikke en militær kolonisering, eller
kolonisering, men det er en økonomisk.
Kinesene har ekstrem kontroll over kontinentene, over ressursene,
så det blir særlig interessant i tiden framover.
En ting er, ting som er godt å
ha, men ting som er veldig viktige å
ha, er at moderne elektronikk og forsvarsmateriel har
enorme mengder kjellene i jordarter og metaller i
seg også.
I Norge tar det rundt 20 år å
få tilatelse, eller å få en prosess for
å åpne en gruve.
Når du først kommer dit, er det ikke
sikkert at du har fått lov engang.
Hvis du har fått tilatelse, kan du banne
på at det blir protestering, og demonstrasjoner, og
stoppet produksjon generelt.
Det virker ikke å ha tatt innom vår
alvor her.
Vi så jo også noe i forhold til
den handelskrigen som startet mellom USA og Kina
her nå i fjor.
At kineserne begynte å innføre eksportrestriksjoner på grafitt
og på andre mineraler og metaller.
Og da har vi ingen andre leverandører i
noe særlig mån på dette.
Og det går ekstremt tregt å åpne det
i Europa.
Og ikke minst også mengden som trengs.
Så her ser du også, det skraverte her
kinesernes andel av produksjonen på kjellige åretter og
metaller.
Her har vi resten.
Det forsvinner liten andel som ikke kontrolleres av
kineserne.
EU må skifte fokus.
Dette stod Ursula von der Leyen og sa
noe, at hvis ikke EU fokuserte på konkurransekraft,
så kom EU til å gå under.
Og det er jo, for 15 års tid
siden, så var amerikanske økonomien og EU-økonomien
cirka like stor.
Nå er jo amerikanene nesten 60% større
økonomi enn EU.
Og EU har på samme tid innført rundt
6 ganger mer regulering og direktiver enn EU.
Så denne litt forenklede oppsummeringen med at amerikanene
innoverer, kineserne kopierer og EU regulerer, den stemmer
dessverre til det fulle.
Og det er et kjempeproblem.
Bare bærekraftsrapporteringen som kom i 2073 eller 2074,
det går litt sur med årene, der var
det kun FAP som i det hele tatt
tok ord i debatten og sa at dette
er jo galskap.
Her vet vi med pennestrøk at det skal
innføres rapporteringskrav for 3 milliarder kroner for norsk
næringsliv for å bare tilfredsstille noen EU-byråkrater
hva skal disse brukes til.
Det eneste vi oppnår med dette er å
redusere konkurransekraften.
Og en av de tingene som kom med
at de skulle styrke konkurransekraften var at de
slashet 80% av den bærekraftsrapporteringen.
Så til og med EU hadde endelig begynt
å innse galskapen i det.
Men bare det å komme med det, som
jeg viste dere i sted, vi står for
2,2 milliarder, 37,5 milliarder tonn CO2.
Og vi har en falende konkurransekraft som er
urovekkende.
Norge har jo vettet at det er høyere
klimamål nå enn Europa.
Det er 70-75% innen 2035 er
målet nå i Norge.
Mens EU har jo kommet...
Man evret sånn med å dunke dette gjennom
før sommeren.
Man hadde ikke tid til å vente på
EU.
Når EU kom med målet sitt her i
oktober-november så hadde jo de lavere mål
enn Norge.
Så selv om vi som land som har...
Som jeg viste i sted, kun Island har
en bedre energimiks enn oss, så har vi
nå verdens neste høyeste klimamål som regjeringen av
en eller annen grunn går rundt og skryter
av.
Og det kommer til å koste noe helt
ekstremt summer.
Hva det koster, det er det ingen som
vet, for det er helt umulig å få
ut tal på det.
Regjeringen aner ikke selv, men vi snakker for
det.
Folkelig hundre milliarder, kanskje tusenvis av milliarder, det
er en stor send.
Dette nevnte jeg her i sted.
Veksten er jo kjempe lav også, så det
er en kjempe stor utfordring.
Spørsmål der.
Passer bra, for da får jeg...
Er det sant?
Når du er inne på at EU og
Europa går dårlig, og mye av det, og
du sier det tar lang tid å få
gjort noe, fordi det er ekstremt mye reguleringer,
sammenlignet med i hvert fall USA, og for
så vidt Kina sikkert også.
Norge som EUS-medlem, vi innfører det aller
fleste direktiv og retningslinjer som EU vet ikke.
Det jeg lurte på og prøvde å finne
ut, som er forferdelig vanskelig å finne ut,
det er å prøve å få en oversikt
over hvor mange årsverk, hvor mange tusen eller
tiotusen årsverk som går med i Norge hvert
år bare til å administrere EU-regelverket.
Det vil si ved likehold av datasystem, ved
likehold av prosesser, oppfylling av prosesser, kontroll og
så videre.
Jeg jobbet seks år i et offentlig direktorat
selv.
Jeg har sett på en nærtall hvor mye
av tiden vår som går utlukkende med ting
som er med ulike former for EU-integrasjon
og samordning og styrer seg, pluss andre ting
vi må gjøre, som en direktefølge av EU
-direktiv som vi vet ikke var innført i
Norge.
Jeg vet at du ikke hører tale på
stående fot, for det er ingen som vet
i hele Norge, men hvis FFP kunne prøvd
å gjøre en innsats for å avdekke hvor
mange årsverk, jeg snakker om flere tusen, sannsynligvis
mer enn tiotusen, det er skjult i alt
mulig, i all slags offentlig administrasjon, både i
departement, i direktorat og kommunalt, så hadde jeg
vært kjempeinteressert i det.
Det er oppfordring.
Ja, det er et veldig godt poeng.
Vi innførte jo nå, banket jo gjennom 141
EU-direktiver nå for noen uker siden, hastebehandlet,
eller hastebehandlet, jeg har vært gjennom Europautvalg og
alt dette, og EUS-komiteen og alt det,
men regjeringen, svaret på fra regjeringen da denne
ferrelegeringstallet kom, så var jo svaret til regjeringen
å dønne igjennom 151 direktiver, og så stoppet
Stortinget 10 av dem, grunnet kadmiumnivå i løk,
jeg vet ikke om dere fikk med dere
det, men EU har jo også kommet med
et krav til kadmiumnivå i løken, at den
skal være enten var det 5 eller 10
milligram per, det var i så fall en
terskelverdi på 5 eller 10 milligram, det kan
være mikrogram for alt jeg husker, men i
så fall, det betyr jo at stor del
av norsk løkproduksjon stod i fare for å
måtte stenge ned.
Det bøtteviser, vi har satt 30.000 kroner
på løk.
Ja, ja, som jeg nevnte i sted.
Men ingen vet det, og så videre.
Ja, vi må ha mikrofon i forhold til
folk.
Som jeg nevnte i sted, det er helt
absurde nivåer, og jeg stilte spørsmål akkurat med
disse 141, så spørte jeg hvor mange ekstra
årsvekk vil dette innebære, hvor mye ekstra kroner
vil dette medføre, og jeg fikk jo ikke
noe fornuftige svar, og så ba jeg om
å få gjennomgang av alle disse 141, hva
betyr det i suveritetsavståelse, og så hva inngrep
har det?
Men du får det type uldne svaret at
det har liten eller ingen betydning, og mange
små avgivelser har jo lite å si.
Det er totalt, mange små bekker gjør til
slutt den store.
Så det er jo det som er utfordringen
og problemet.
Også, alle fylkeskommuner har jo en egen Bryssel
-representant som driver utenrikspolitikk og sender folk ned
der på skattebetalernes regning.
Når jeg har vært nede i Bryssel og
møtt norske aktører, altså norske regjerings Bryssel-representanter
som er nede og jobber mot Europaparlamentet, Europarlamentet
og alle andre aktører der, pluss også statene
til andre aktører, altså når jeg har vært
i møte med de, så pleier jeg å
gå der for å tenke, undre på om
de er lønnet av Norge eller EU.
For det er de først og fremst opptatt
av, er hvordan Norge skal innføre EU-direktivet
først fortest mulig.
Og hadde det vært fornuftig alt det de
kom med, så hadde det ikke vært et
problem.
Men problemet er det vi, jeg har vist
dere så langt, altså det har ført til
industridød, det har ført til en, altså det
er ingen regioner i verden som har lavere
vekst enn EU de siste ti år.
Det er ingen.
Det går feil vei, og likevel så fortsetter
vi ufortrødent videre.
Og det er det som gjorde meg så
bekymret egentlig før jeg kom nå fra Tyskland.
Eneste høydepunkten, vi var i München, og var
inne om, vi hadde møtet med den norske
forsvarsattasjen til ambassaden i Berlin, og vi var
med til München, så møtte vi tysk forsvarsindustri
sammen med Kongsberg.
Tyskerne har satt seg virkelig på forsvar nå,
og har store planer og ambisjoner i forhold
til romteknologi og generell forsvarsindustri, og har planer
om å få europeiske leveranser.
Da snakker vi bare på romtek, så vi
tok nylig 35 milliarder euro som skulle brukes
veldig kjapt, og vi snakker om hundrevis av
milliarder euro på anskaffelser.
Og det skal ikke være sånn type tysk
anskaffelser og byråkratis som det har vært før.
Nå skal det gå kjapt.
Så det er store muligheter for.
Men når de samtidig skal levere på klimamålet,
når de, også ved Fandelheim, sier at nå
er det økonomisk bærekraft og konkurransekraftsettingen, samtidig som
vi leverer på alle klimamålene våre, så ligger
jo hele problemet der.
At man har gått den veien som er,
man kan diskutere, er det virkelig, altså det
å gå veien om sol og vind, og
legge ned all forutsigbar regulerbar kraft, er det
virkelig, kan man opprettholde en industri, et industriland
med den politikken der.
Og det er det vi ser nå utspillet
seg i Europa, og i Tyskland i særdeles
sett, og sammen med England.
Så det er svært, svært bekymringsfullt, spør det
meg.
Men det ser ut som de har våknet
på forsvarssiden, og så bare må vi få
dem til å våkne på energisiden.
Men igjen, mange av diskusjonene i Norge går
jo på at vi skal kopiere det som
tyskerne holder på med.
Og det er jo, synes jeg, særdeles spesielt.
Jeg spør et spørsmål.
Ja, det du forteller minner meg om selvoffring,
og det fikk meg til å tenke på
religion.
Ser du noe likhet mellom klimaets stilling i
samfunnet og religion?
Vi er jo glad i selvpisking i vesten,
vi har ingen tvil om det.
Problemet er jo bare det at, sier at
man er helt enige at klimakrisen er eksistensiell,
sier at det er et faktum, og vi
må gjøre alt vi kan for å kutte
utslippene, ellers går kloden under, sånn som enkelte
tror.
Da er det utrolig underlig at det meste
de forestår er jo symbolpolitikk, som i stor
grad flytter og ikke kutter utslipp.
Hadde de jo vært så, altså hvis de
er så bekymret, så vil jeg ante at
de hadde gått for kjøpe mer olje og
gass egentlig, som hadde fortrengt kull, som jeg
viste dere, ny rekord i kullforbruk for tre
år på rad.
Og det er ingen energiformer som tar mer
liv enn kullkraft.
Det er partikkelforurensing, det er smog, det er
bare negativt egentlig.
Vi har jo ikke noe gjort for det,
vi har jo stengt ned kullgruvene på Svalbard.
Problemet var bare at det var metallurgisk kull
som gikk til europeisk stålindustri, altså som reduksjonsmiddel.
Nå må jo europeerne nå skaffe kull fra
Colombia, fra Australia, fra andre steder, så klimautslippene
er gått opp under at vi har lagt
ned og ikke sender fra Norge mer, pluss
at de har mistet enda en demokratisk stemme.
Det er jo det som er problemet med
hele denne klimadiskusjonen her, det finnes ikke, selv
om de tror at verden går under, så
henger de ikke på grep til det de
foreslår.
Og det som er enda mer spesielt er
jo, nå stopper vi med olje og gass
da, problemet er da at da har vi
ikke kunstgjørtser.
Da kan vi få under halvparten av verdens
befolkning.
Så da er jo spørsmålet, hvem skal ikke
få mat?
Så det er en del etiske spørsmål her,
hvis man hadde fulgt denne politikken til punkt
og prikke.
Veldig interessant.
For å fortsette litt på det der, har
du følelsen av at det er selvpisking som
er målet?
For det har jeg begynt å lure litt
på.
For hvis det var klima som var målet,
så ville man jo innført sanksjoner mot Kina,
men man ville vært veldig ure på at
det skulle være det billigste tiltaket av hele
tiden.
Høye avgifter, at det gikk noe mer krustrafikk,
men det er jo ikke sånt.
I Norge så er jo all oppmerksomheten rettet
mot å stenge norsk sokkel, og det er
jo det dyreste vi kan gjøre.
Og i tillegg har du masse andre negative
konsumenser med at russene ble rikere og alt
mulig.
Så jeg har begynt å lure på om
det er selvpisking.
Det er ikke en ulempe med klimatiltak.
Det er ikke den piskingen.
Det er en fordel med klimatiltak, at det
er den piskingen.
Har jeg følt at for en del av
dem er det da.
Har du noen refleksjoner om det?
Teorien og tesen har jo, det er litt
en fortsettelse av forrige spørsmål, men teorien og
tesen har jo lenge vært at det å
produsere grønne industriprodukter, det er den eneste måten
å selge produktene på framover.
Bileindustrien og Europa, alle sammen kom kun til
å ville kjøpe karbonfritt stål, altså kun grønne
produkter.
Men når alt kommer til alt, og prisen
er dobbelt så høy som annen produksjon, og
du ikke har konkurransekraft, du taper på å
bau over kanter, så kjøper du ikke det.
Du kjøper det som gjør at du minst
ikke kan være med i den globale konkurransen.
Sånn, basert på de politikere jeg møter på
Stortinget, som jeg viste dere i begynnelsen, jeg
tilnemmer meg dette med en type ingeniør.
Hele energiprogrammet fra FAP, som jeg har skrevet
95 prosent av, er først og fremst ingeniørmessig
tilnemming, vil jeg si.
Det tar for seg det at vi har
et bra system, vi skal bevare det bra
systemet.
Det systemet som er forutsigbart, stabilt, regulerbart, det
skal være konkurransefordel for norsk næringsliv, og vi
skal ikke være de som redder Europa fra
selpeførte problemer.
Så hele programmet vårt går ut fra at
dette vi skal hegge nå om, for alle
vi skal samarbeide med Europa, være bidra der
vi kan, men vi kan ikke redde Europa
fra drukne hvis de insisterer på å gå
ut på det dypeste vannet.
Men jeg tror ikke det er selpiske, jeg
tror det bare mangler litt kompetanse og kunnskap.
Jeg tror faktisk at folk mener og tror
at Norge går foran som et godt eksempel,
så kommer resten av verden til å følge
etter.
Vi har jo allerede senket, ikke med vilje,
det er på grunn av fallende produksjon, men
vi har jo redusert vår oljeproduksjon med en
million fat om dagen fra toppnivåene.
Jeg ser ikke at andre har kuttet av
den grunnen.
Vi har den beste energimiksen sett ut unntatt
Island.
Det er fremdeles den teorien og tanken om
at bare Norge viser vei, og vi er
jo så rik, så hvis ikke vi viser
vei, hvem skal vise vei da?
Når man tror at jorden går unna hvis
vi ikke når klimamålene, så er det...
Du nevnte det med kunstgjøtt.
Det var en historie som gikk i avisene
og på YouTube for noen år siden, om
at i Norge hadde man funnet veldig store
forekomster av fosfat som kunne brukes til kunstgjøtt.
Nå skulle vi utkonkurrere Marokko og så videre.
Det skapte veldig mye oppmerksomhet alle steder unntatt
i Norge.
Kjenner du fortsettelsen der?
Har du fått noen fortsettelse?
Jeg visste ikke om det var en god
påminnelse, for den har jeg også lest flere
ganger og tenkt at det må jeg undersøke,
uten at jeg har sett noe mer, og
det var jo nede i Eggersund-området, var
det ikke det da?
Nei, nei, nei.
Det er noe annet.
Det er i Telemark, men dette er nede
i...
Dette er en gigantisk...
Altså hvis det...
Jeg har ikke lest noe offisielt om det
her, så jeg har kun lest nyhetsartikler.
Så jeg skal undersøke.
Jeg har ikke noe godt svar på det.
Jeg får ta det neste gang jeg er
på Liberalaften.
Det ene...
Jeg har to spørsmål.
Hvorfor ikke atomkraftverk?
Fordi jeg har en følelse av at atomkraftverk
er mye mer bedre og er mye mer
renere.
Så hvorfor fokuserer ikke EU på toriumreaktorer og
atomkraftverk nå?
Fordi de er mye mer renere nå.
Så hvorfor ikke bygge atomkraftverk hvis de skal
ha så mye grønt og sånt?
Hadde tyskerne bygget kjernekraft i stedet for å
bruke 10 000 milliarder kroner på energivendet med
sol og vind, så hadde de vært selvforsynte
og vært europeisk industristor makt med lave, stabile
strømpriser som hadde bidratt til hele Europa.
Det er et veldig godt spørsmål.
Der er jo det...
Jeg var der nå, som sagt.
Vi møtte de akkurat.
Det var jo Fukushima-ulykken.
Først prøvde man å legge ned atomkraftverkene allerede
på starten av 2000-tallet.
Så snudde man beslutningen.
Når Fukushima-ulykken kom i Japan, så besluttet
man å bruke den anledningen til å stenge
det ned.
Dette var i 2011.
2013 sendte jo staten et søknad om å
bygge kabler til England og Tyskland.
Grunnen til at de ønsket det, var for
å få tilgang på termisk energi, som de
visste både England og Tyskland skulle legge ned.
Så det er jo en annen diskusjon.
Men kjernekraft...
Jeg er helt enig.
Nei, jeg håpet det er for langt.
Jeg var nærst her.
Kjernekraft.
Hvor mye koster det egentlig å holde vann
- og hydrodammer?
Fordi jeg vet at hvis du fokuserer på
energi-til-holdningsfraktoren, olje er jo mye mer
kosteffektiv.
Så jeg lurer på, hvor mye betaler Norge
egentlig til å holde disse dammene til å
produsere strøm?
Og hvor mye betaler vi på dette området,
på hydrodamm?
De forskjellige dammingene...
Vi har jo store mengder regulerbar kraft i
Norge.
Største kraftverke, det er jo Siraquina Vastrage, som
har tilsammen kraftverk med en kapasitet på 7
,5 TWh.
Det er samme som Sørlig Nordkjød 2 skal
vel levere det.
Ved Sørlig Nordkjød 2 skal man få 30
milliarder i statsstøtte.
Det blir interessant å se om prosjektet i
det hele tatt gjennomføres.
Men jeg har ikke talt nøyaktig på.
Dette ligger jo inne i...
Du har ganske strenge krav til vedlikehold av
magasiner på vannkraft.
Og nå kom jo EU med en del
krav som gjorde at vi måtte oppgradere en
del dammer for substansielle beløp.
Så det er jeg ikke bekymret for.
Og så har du...
Et vannkraftverk er bygget for å vare i
hundrevis av år.
På Nordland så har du et vannkraftverk fra
1923.
Er det Nordland eller Nordland?
Jeg husker aldri hva de to det er.
Oppe i Birkeland-opplegget.
Og der har du 4-5 turbiner og
generatorer original fra 1923.
Altså tyske maskiner som har stått der siden
2003 og dundre av år.
Som bare det.
Det er kun et som har blitt byttet.
Så dette er jo bygget for å vare.
Men hvis du da har en vindturbin spesielt
offshore og spesielt flytende så har du all
mekanikken, alle bevegelsene under havoverflaten kombineret det og
omfår oppå et hårdt, vanskelig, surt, korrosivt miljø.
Alle kreftene som virker inn.
Så hvis du får de til å vare
i 25 år så er du heldig.
Skottland måtte jo inntil fullstendig alt måtte jo
byttes etter 5 år.
Så det er ikke helt gratis det heller.
Men jeg har ikke talene aktive på hva
det koster men det ligger jo i regnskapene
og norske kreftprodusenter er jo god butikk i
soffer med dagenspriser.
Jeg liker prismekanismer så hvis noe blir knappet
så skal prisen gå opp kraftig for alle
som bruker produkten og blir det overflutt så
skal det gå ned for alle.
Så jeg liker at priserne endrer seg mye.
Og vi selger jo energi i Norge både
strøm, nøktereksport og masse olje.
Så er det ikke fornuftig og bra for
norsk økonomi at vi fører en idiotisk politikk
i Tyskland for det hever priserne og vi
kan da tjene faktisk mer for vi får
høyere priser for vår energi.
Så det er det første delen av spørsmålet.
Andre delen er at problemet er jo at
det går inn i statskassa.
Har dere noen politikk for å tilbakeføre det
til innbyggerne for eksempel gjennom subsidier som Norgespris,
men per person?
Hva slags politikk har dere for å tilbakeføre
de ekstra inntektene til folkeholdet for seg?
Det er et veldig bra spørsmål og det
er et typisk spørsmål jeg får fra NO
egentlig, akkurat denne.
Fordi jeg også er veldig glad i prismekanismer
når det gjelder krafteksporten.
Det var ikke ment harselerende men problemet er
jo at som jeg viste dere, nå satt
vi en ny rekord i fjor, så nå
er det ikke bare 10%, men nå er
det vel 15% vi eksporterer.
Men de 15% er jo prissetter for
alt annet.
Så hadde det bare vært de 15%
som vi kunne prise på den vise der,
så hadde det ikke vært noe problem.
Jeg er helt enig.
Men når du da har en industriaktør i
Norge som historisk har hatt en strømpris på
en 30 øre og gjerne altså det har
vært, gjennomsnittsprisen fra 2010 til 2020 er 30
øre kilo hver time.
Industrien har da lagt på 15-20 øre.
Det er det som har vært grunnen til
at man har kunnet opprettholde industriproduksjonen i Norge.
Vi er et høykostnad.
Det er dyrt å lønne folk i Norge.
Men når man nå ser strømprisene som gjennomsnitt
i 2022 var 2 kroner kilo hver time.
Gjennomsnittet nå i 2025, det har jeg ikke
100% for meg, men jeg kan ikke
huske en måned under 70 øre.
Så jeg tipper du ligger på 80-90
øre.
Det er en tredobling siden 2020 når disse
strømkablene kom i drift.
Og det er jo det som er problemet.
Næringslivet betaler jo fullpris her.
Så det er en stor overføring av verdier
fra når mer enn 90% av vann
- og kraftproducentene er offentlige eier, så er
det en stor overføring og konfiskering av private
verdier til staten, som jeg er helt imot.
Så det er vårt utgangspunkt her i så
måte.
Og det er derfor jeg sa at vi
ønsker å begrense og regulere krafteksporten.
Ikke fordi vi ikke vil eksportere, men fordi
jeg vil endre vannverdiene.
Vi vil styre dette mot fyllingsgraden, slik at
vi evner å separere de norske prisene i
større grad mot de europæske.
Skal dere betale for alle?
For alle?
Men problemet er jo at vi ikke jo,
det er jo en måte å se det
på, men jeg mener at det er en
styrke at vi har norsk industri og norsk
næringsliv og spesielt i da verdens urolige tider.
Altså, ren markedsliberalism liberalisme her utfordres med det
faktum at strømprisene settes først og fremst i
Europa ikke i Norge.
Som jeg viste dere, altså vi har kjempestor
kraftoverskudd og det er ikke kraftmangel i Norge.
Det er bare det at vi har en
enda mer betalingsvillig aktør som er nede i
Tyskland som har da ført en energipolitikk som
har ført en kraftmangel som gjør at vi
får problemene i Norge.
Så vi skal fremdeles selge og de pengene
vi får fra krafteksporten de går jo rett
inn til statnett, så får vi flaskehaltsintekter også.
Pristifferansen mellom den region med lavest pris til
den region med høyest pris det er jo
flaskehaltsintektene.
Så sier jeg at prisen i Norge er
1 kroner, tyskene 2 kroner bare for enkelhetsskyld,
så har du 1 kroner i flaskehaltsintekter per
kWh og så får i forhold til kabelavtalen,
så får da tyskerne 50% av det,
og Norge får 50%.
Så strengt at vi subsidierer tyskerne med å
gi de halvpartene av, det mener vi også
bør det være, i forhold til eksport.
Når vi har englandskablene, jeg tipper det er
96% eksport, tysklandskablene er sikkert 90%
eksport, da burde Norge fått 90% av
flaskehaltsintektene også.
Da hadde det vært enda mer hold i
forhold til markedet, da er det de som
bruker strømmen som betaler.
Så det er en del ting som vi
må rydde opp i, så har det noe
som heter ITC-kostnader, det er mulig dere
kjenner det, men det er ikke det, men
det er inter...
tariffkostnader.
Hvis vi selger kraft til Danmark, som igjen
selger vi til Tyskland, så betaler vi transporten
av kraften fra Norge til Danmark, og Danmark
til Tyskland.
Så danskene kjenner jo fett på å kjøpe
strøm fra Norge, der vi sender det gratis
til dem, og vi sender det videre gratis
som de får inntekten på.
Så det er en del etterlevninger i det
europeiske kraftsystemet nå som ikke er helt optimalisert
i forhold til dagens situasjon.
Så det er en del ting å ta
tak i, men jeg er med på problemet.
Men når du ser på olje og gass,
så har vi altså, hvor mye bruker vi
selv?
Vi er på 3-4%, resten eksporterer vi.
Og der er den innenlandske prisen, altså de
er globalt satt uansett, så de er frakoblet
der.
Men her er det de 10-15%
vi eksporterer, setter prisen ikke for hele landet,
for da har vi for dårlig intern kapasitet,
men helt opp til i så fall NO5
Bergen, NO2 Sørlandet, NO1 Oslo.
Det er det som blir skadelige.
Yes, da var det min tur.
Så vi har jo snakket litt om politisk
styring og såkalt perverse insentiver som flytter kapital
og investeringsvilje i retning av ganske lite effektivt,
lite fungerende fornybar energi.
Men jeg har lyst til å spørre deg
om det stikk motsatt av perverse insentiver, og
det er jo statlig styrte disinsentiver i form
av nettopp grunnrenteskatt som er et helt vilt
kapittel i norsk kraftpolitikk.
Og vi har jo en del rapporter, noen
analyser som blant annet søttes opp av småkraftforeninga
som tilsier at grunnrenteskatten som struper inn produksjonen
på småkraftverk i Norge kan være på nivå
med den gevinsten vi får av å pushe
gjennom vindkraft og fornybar energi.
Da har jeg lyst til å høre hva
både du og FRP Forsovit tenker om grunnrenteskatten
i det store bildet.
Ja, hvis jeg forstår spørsmålet litt riktig, for
jeg tipper vi har vel sikkert 10-15
terawatt med småkraft.
Potensialet er ikke dobling av det, for det
er ikke så mye.
Jeg har hatt masse med småkraftforeningen å gjøre.
De er flinke folk, de.
Når jeg har spurt dem rent konkret og
stilt spørsmål til departementet og hvor mye potensial
som ligger for eksempel vi i vårt program
foreslår å heve innslagspunkter for grunnrentebeskattning fra 10
megawatt ampere til 15.
Hvor mye ekstra det vil gi, det er
ikke enorme mengder.
Problemet er jo bare det å sette som
man ønsket nå, sette ned til 1,5
megawatt.
Det vil gjøre veldig mange av de at
de taper penger og de fleste prosjekter som
var på gang vil forsvinne.
De vil ikke være lønnsomme og de vil
dø ut.
I 2022-2023 så har jeg vært for
en energikonferanse på Stortinget med ukrainske politikere og
energimyndigheter og i tillegg også i USA og
en del baltiske stater og like.
Da hadde vi lagt opp et kjempebra program
mente jeg da.
Det var amerikanerne som fikk de hit for
at de skulle lære om energisikkerhet fra Norge.
Så hadde vi storkraft, vannkraft, vi hadde kjernekraft,
vi hadde gass, vi hadde bergvarme.
I første paus snakker jeg med disse ukrainerne
og spør jeg Hva tenker dere?
Ser det lovende ut?
Er dette interessant?
Det svaret jeg fikk da var det vi
absolutt virkelig vil lære mer av dere er
småkraft.
Det er veldig mye bedre småkraftverk i Ukraina
nå som forhåpentligvis slipper unna bomber enn noen
for store som kan bombeslett.
Så da kontaktet jeg småkraft-gjengen og så
kom de på i løpet av noen timer
og holdt et forelag.
Så det er en veldig god gjeng og
det er også kjempeviktig i forhold til forsyningssikkerheten
igjen.
Beredskap, forsyningssikkerhet, alle disse tingene her som vi
har glemt her i Vesten, som er gode,
viktige ting både i krise, men også i
fredstid, for det er det du legger grunnlag
for i krise.
Prøv meg på et spørsmål selv her, for
jeg synes hele denne strømdebatten er litt rar,
hvordan man leter etter løsninger.
Når Equinor i 2025 leverer Equinor leverer 650
milliarder nå inn i statsbudsjettet for 2025, og
det er jo alle veldig glad for, fordi
da får de jo akkurat like høy skatt,
men om ikke annet så får de 10
% mer i tjenester.
Men er det ikke litt sånn at vi
ender opp med å drive en sånn defensiv
politikk for å prøve å beskytte oss mot
dårlig tysk politikk, i stedet for å prøve
å fasilitere å kunne tjene oss søkere ikke
på det?
Hvilket vil det være å sleppe til for
å ta kraftproduksjonen stor nok, så at markedet
rett og slett spiser opp kabelkapasiteten?
For all del altså, bygget kjernekraftverket eller to
eller tre på norsk side av kabel og
sender alt kraften ned, så fremtiden vil du
betale for den, så er det den enkleste
måten å gjøre det på.
Så kan det vel være kraften vi trenger
eller gasskraft i Norge, for det er sånn
jeg kjører.
Ja, altså, og så tenker jeg at det
er kanskje ikke den kraften som er den
mest verdifulle.
Altså, vannkraft er mest verdt fordi den er
mest stabil, mest regulerbar og høyest i inertia
og dette kjenner du sikkert reddet av en
godt bedritt bakgrunn.
Og ergo så er det jo også den
vi burde selge men da må vi jo
også ha i motsetning til det Soliel sier,
så må vi da gjerne vil ha vannkraft
som grunnlast, i stedet for å ha vannkraft
og selge den høyeste prisen, og så dekke
markedet i bond med for eksempel kjernekraft.
Altså, det er jo derfor man ønsker å
bygge så mye pumpekraftverk for å kunne pumpe
vannet tilbake når prisen er lave hvis det
er masse vind i Europa, sånn så må
jo den kraften enten forsvinne eller så må
de stoppe vintervindene for kraft er jo, du
må bruke den her og noe, det er
ferskvare og det er jo også derfor man
ønsker så mye effekt oppgradering som man ønsker
å se på nå.
Det, for alle det, igjen, altså, problemet er
jo bare, hvis du separerer, altså, strøm og
kraft er en kritisk viktig infrastruktur, vil jeg
si.
Norge står for 40% av Europas aluminiumsproduksjon
vi er en stor produsent av veldig mye
som er viktig for det moderne samfunnet, og
jeg mener det er viktig at vi beholder
dette.
Krafteksport inntektene jeg husker bare 2021-2022 det
var 105,5 milliarder for kraftintensiv industri.
Det er summa det jo det er noe
vi må hegge om vil jeg mene og
vil jeg si.
Og en del av energipolitikken får jo følger,
både for disse og for vanlig næringsliv og
for husholdninger.
Nå har jo Norgespris kommet som en en
måte å kamuflere og skjule utfordringene som er
i energimarkedet og strømmarkedet.
Alternativt, sånn som tyskerne kommer i noe med
industristrømpreis som de kaller.
2700 milliarder kroner for subsidieret tyske industri så
ikke de går kronk.
Det er jo en måte å gjøre og
tenke på.
Men vil ikke, altså hvis du metter markedet
så skulle man jo teoretisk sett heller ikke
ha det i priserne.
I så fall så er det jo altså
børsteknisk løsning på det.
Vi må teoretisk, i følge siste kalkylen jeg
så fra NV så må du ha 40
termotimer til med kraftproduksjon for å nullstille prismitten
fra Europa.
Jeg tror jeg vet om en bergenser som
blir litt svett i hendene av den tanken
der.
Problemet er jo bare at hvem vil bygge
så mye kraft at strømprisene går ned da?
Hvilken finn er en kommersiell aktør som ønsker
å være med i den som senker priserne
så mye?
Kjenner du noen av oss da?
Har vi ikke senkt priserne så mye og
har vi høyere priser med kjernekraften her nå?
Hva er det for termotimer du tipper?
Nei, men jeg tipper at han heller selger
2000 terawatt til 1 kroner enn 1000 terawatt
til 50 øre.
Eller til 1,20.
Det er det som er problemet, så det
er ingen enkle tilleggninger og løsninger her.
Men jeg skjønner hva du tenker her, men
problemet er jeg mener jo som jeg sa
til å begynne med altså, hvis vi evner
å separere eksportprisene i større grad fra innriksprisene
så er det null problem.
Og det er jo det som er litt
utfordrende nå vi har kommet med masse forslag
og prøvd masse.
Nei, fordi at altså jeg hadde opplevet en
replikk til han som sa der borte som
ville synes det var fint med priser som
gikk mye opp og ned fordi etter da
er det en markedsstyrt og så videre problemet
er at når det viser seg at vi
har med ut Norges pris og så videre
så bruker vi omtrent like mye kraft.
Vi har hatt en jævn nedgang fordi på
grunn av enork tiltak til hverandre, sånn per
innbygger men siden vi i Norge er et
mye kaldere land i snitt enn resten av
Europa og vi har praksisalt forbudt eller fjernet
alle andre former for oppvarming og vi bruker
strøm til å lage mat til lys, alt
mulig så kan ikke vi bare kutte ned
når strømmen er dyr og bruke mer når
den er billig priselastisiteten på strømmarkedet er veldig
lav i Norge og det øker statsintekten av
eksporten.
Husk at vi betaler norske forbrukere og norsk
næringsliv betaler 85-90% av det her.
Det brukte være 90% i fjor var
eksporten 15% som du sa.
Dette argumentet om markedsmekanismen er litt sammen fordi
at det er ingen priselastisitet å snakke om
på strøm til en vanlig husholdning i Norge.
Vi trenger stort sett det.
Det begrenser hvor mye vi kan spare og
hvor mye vi kan regulere og det ødelegger
litt det vanlige jeg er full for markedsmekanisme
og så videre men når du ikke har
priselastisiteten der så hjelper det ikke så veldig
mye.
Nei, jeg sa jo litt annet ord og
jeg nevnte ikke priselastisitet men jeg var enig
på at det er det er 85-90
% av energien brukes i Norge og de
resterende 10-15% er det som setter
prisen for oss alle og det er en
stor utfordring for det er en flytting av
verdier fra privat til det offentlige som er
uroverken og spesielt den tiden vi har nå
med høy formue-skatte som fører til...
Men ok, jeg skal bare vente.
Hvis jeg kan hoppe litt videre, eller skal
du få oppfølging på det?
Egentlig ja.
Ok, oppfølging på det og så skal jeg
hoppe litt videre for det er...
Man kan jo kutte, man kan for eksempel
fyre når det er billig strøm om kvelden
man kan gjøre dette her.
Det er liksom ganske...
Hvis man kan få dobbelt pris på å
selge til noen i utlandet, så bør man
det.
Problemet er at pengene ikke tilbakeføres til innbyggerne.
Hvis man hadde tatt alle ekstra oljeintektene og
ført de tilbake på en eller annen enkel
mekanisme, uavhengig av stønnforbruk ville du få insentiver
for å gjøre det.
Da kunne jeg gjerne, hvis jeg fikk tilbake
10.000 kroner der, kunne jeg gjerne betalt
tre ganger så mye som i dag men
da hadde jeg senket temperaturen jeg hadde fyrt
om natta, ikke om dagen jeg hadde gjort
alle de tilpassningene men man reagerer ikke på
litt insentiver man må ha store insentiver og
så må man merke det.
Men man innførte jo regler i regelverket med
Norgespris og smakspris som ødela hele greia.
Ferdig takk.
Jeg hører hva du sier, men det er
masse praktiske problemer med det og næringslivet må
jo være til stede på dagen.
Som jeg nevnte i sted...
Husholdningen i Norge står for 35 terratimer av
161,8 terratimer.
Så det er ikke der problemet ligger.
Det er ikke knapphet på kraft.
Vi har ikke...
Altså det er ikke mye kraft du ville
spart ved å gjøre det på det viset
her.
Pluss at vi har kommet med nettleiemodeller som
gjør at hvis du dundrer på med strømforbruk
om natten for eksempel, så har det jo
nettleiekostnadene gått opp såpass at det spiser opp
det besparelsene du har fått for strømpriser.
Så det er ikke rett fram på dette.
Vi som land har brukt rimelig kraft til
alt.
Det å snu dette over natten eller få
folk til å endre modusene på vann og
snu alt dette det er lettere sagt enn
gjort.
Var det et spørsmål der?
Ok, jeg hopper videre.
For jeg har noen forslag som jeg skal
vise dere, og så kan vi sikkert ta
mange.
Jeg tror ikke jeg går igjennom alle, for
jeg ser jeg har laget alt for mange
slags.
Dette her skal jeg gå kjapt igjennom.
Problemet er jo litt sånn...
Harvindskontrakter England også fikk CFD-kontrakter Contract for
Difference Minimumsprisen utbyggerne får vil være 2,72
kroner per kWh Det er ekstreme summer Det
er jo summer som er helt uørt i
forhold til energiproduksjon vi har hatt her historisk.
Som jeg heller vil øke konkurransekraften i Europa.
Vindparkene i Norge har tapt nesten en halv
milliard kroner i fjor Så det er ikke
de pengemaskinene heller som det framstilles om Næringsministeren
i Tyskland la fram en rapport om tysk
energipolitikk.
Konkurserklaring for tysk energipolitikk Hva gjør man da?
Hva finner de smarte tyskerne ut?
Da fortsetter vi med det Bare enda mer
Det kan jo vi debattere Foregår det virkelig
en energitransisjon?
Og er det virkelig så rimelig med den
nye energien som kommer til?
Det er veldig gode spørsmål og Statnet har
fått igjennom at de har 5,7 milliarder
i økt nettleie i 2026 på grunn av
økte systemkostnader.
Grunnen av tilkomningen til Europa.
Så det er ikke bare positivt heller å
være så tett tilkommet til Europa.
Så er det økning i systemkostnader 400 millioner
i 2019-2020 Så kommer energikrisen, så kommer
åpningen av de to siste kablene og de
er på 1400 megawatt Ganger du det med
8760 timer så får du rundt 12,5
terawattimer hver hvis de kjører fullt året rundt.
Og det betyr at vi økte jo eksponeringen
mot Europa med nesten 40-50% Så
det er derfor vi er blitt så sårbare
for det som skjer i Europa Så gikk
det opp til 4 milliarder i 2024 og
prognosen jeg har faktisk ikke sjekket sist, men
jeg tror vi endte på rundt 8 milliarder
i 2025 Så dette er jo en kostnad
som kommer rett videreføres til nettleirselskapene, så videreføres
til kundene.
Så det er ikke gratis å gå denne
veien heller.
Gi det virkelig økt konkurransekraft.
Jeg søkte på Germany Industry, for jeg fikk
i går How Germany became the world's worst
performing industry nation, står det videre Germany's economic
crisis deepens, risk of recession blablabla, altså det
er masse utfordringer der nede.
Også er det diskusjon, sol og vind her
ser du en økning, den er jo imponerende
helt ut setter den i sammenheng med andre
ting den her nede, der er sol og
vind olje, kul, naturgass vannkraft, kjernekraft, geotermisk og
biomassa.
Det er jo ikke en energitransisjon, det er
en energiaudisjon Men hvis du snakker om andre
politikere, så er de stoppet her Se hvor
bra, nå har vi snart reddet verden, så
det verden vil bry det oss Ja, dette
var jeg inne om i sted Og det
som forundrer meg mest, er jo det at
vi har gått fra å ha næringslivs aktører
og organisasjoner som jobber for konkurranse, altså gode
rammevilkår, som jobber for økt konkurranse, økt konkurransekraft
til økt økte statlige overføringer økte statlige subsidier.
Altså det går ikke å ha et møte
med NO og gjengene uten at de skal
ha penger til et eller annet Det er
helt absurd Så fokuset er helt malplassert.
Ja, nå er jeg egentlig kommet Ja, bare
et par eksempler.
Ambulanser nye klimakrav, gjør at de har ikke
nok motorkraft til å kjøre forbi farlige situasjoner.
Tenk de ambulanser som krasjer fordi at EU
miljøregelverket gjør at du ikke har evner å
komme deg forbi i den frie filen Det
er helt absurd Krematorier i Norge har terskla
på hvor mange de har lov å kremere
i løpet av året.
Så hvis du er uheldig og du blir
nummer 201 og de har 200 i forhold
til utslippstillatelse så må du gjerne sende av
døde et par titelsmil Det er veldig klimavennlig
Og det er egentlig det som har ledet
meg opp til dette I den diskusjon som
er nå ser det vindkraft det er havvind.
Ja, det er først og fremst det Og
så er det enøykt tiltak å knytte seg
til Europa Altså, gasskraft, vannkraft kjernekraft, det skal
ikke man vurdere Som gjør at diskusjonen er
jo i beste fall halv Her har vi
Trond Moen, jeg var hjemme hos han her
for noen år siden, meg og Nei, det
var ikke Jonny med faktisk Men han pleier
ofte å være med, han og Men vi
var de første røyksetoktorene for å oppnå kjernekraft
i Norge i 2023 Og siden så har
jo alle partier snudd på, til og med
MDG som er den siste partiet nå Det
eneste som gjenstår er SV, som ikke har
snudd Ellers er alle nå positive Jeg er
helt enig i det Det gjelder mer enn
bare kjernekraft Men Ja, ja, ja En bedre
beskrivelse Enklere beskrivelse Men Diskusjonen, sant Det som
er så rart, det er jo det at
Litt sånn som du spurte meg i sted
Det er selvpisking som gjør at Vi skal
nå disse klimamålene Og da når man møter
Industritopper, vi møter jo Administrerende i Alfred, Equinort
Og andre store Industribedrifter, og du snakker med
dem på Tomonsson Så nå nevner jeg ikke
Equinort-sjefen For han har ikke hatt den
diskusjonen med Men mange andre, så er de
Særdeles skeptiske til dette Men når du møter
dem og hører dem offentlig Så er de
helt for å gå Den veien vi Sånn
som den går nå Men de skal bare
ha 10 milliarder I statsstøtte Hele diskusjonen, debatten
Legger seg opp under dette premissen at dette
er Riktig vei å gå, men det er
jo det vi må begynne å stille oss
spørsmål Er det riktig vei å gå?
Altså, pilene pekker helt feil vei Og det
er en global konkurranse Det er ikke en
drømme Ønskeverden, sånn som nå EU kommer, det
ene er beskyttelsestiltak Etter det andre kommer jo
Noe fra EU, sånn CBAM Carbon Border Adjustment
Mechanism Som er for å prøve å beskytte
Grunnet EUs klimamål Og klimatiltak, så er prisene
Blitt så høy, og konkurransekraften så svekker At
du må ha en grense Rundt der du
skal betale Alle andre som skal levere inn
må betale en straff For at EU i
det hele tatt skal være konkurransedyktig Så det
er fullt av smuttul Dermed i forhold til
skrapmetall Og alskens Det blir jo nå den
nye tingen De skal drive og legge tål
Og alskens på I stedet for å holde
på å lappe på Dette her maktverket her
Så burde vi ta et par steg tilbake
Og stille spørsmålene Er vi på riktig vei
på energipolitikken Jeg har bare et lite sånn
Ritorisk forslag til slutt Nå begynner ikke Øystein
selv å jobbe som rådgiver For FRP før
1.
mars, men allerede nå Så foreslår jeg å
adoptere Obruken til Øystein I stedet for å
kalle det klimamål Så kaller det utslippskuttsmål En
forandret til klimamedet Målet går på å kutte
utslipp Ikke klimamål Ja, ja, ja Alle gode
forslag tas mot Med takk Kjernekraft, det har
vært en lang vei Det er jo det
eneste Så staten løste jo ut En haug
med midler til Sånne sentre for Miljøvennlig energi
I sånne FME sentre Og det eneste som
man ikke kunne søke Om støtte til å
forske på, det var kjernekraft Eksplisitt, det eneste
De løste ut 1,2 milliarder kroner Det
eneste som du ikke fikk støtte til, kjernekraft
Og vi var det sjette landet i verden
Som bygget en kjernekraftreaktor Vi har holdt på
med kjernekraft Siden 50-tallet Og er verdensledende
på mye forskning Pluss i forhold til Nukleær
dekommisjonering Norge har jo meldt seg frivillig Til
å ta lederrollen i Ukraina For å drive
med Dekommisjonering og nukleær arbeid Når landet en
gang er Trygt å drive av arbeidet Så
det er masse Selvmotstilelse her Nå tror jeg
jeg sier meg fornøyd Jeg har ikke vært
innom olje og gass Sånn voldsomt 95%
av diskusjonene handler om fornybar energi Men jeg
tror 95% er feil Og 99,5
% 99,95% Kommer fra olje og
gass Om ikke 100 De fleste fornybar satsingene
til oljeselskapen Er jo dundrende underskudd Så det
er subsidier som de andre Så nettopp fordi
det går inn på Inntektene fra olje og
gass Nå er vi litt utenfor rammen av
foredraget Men jeg må jo spørre basert på
Den siste idiot uttalelsen Fra SV Men ideen
om å splitte opp Statens pensjonsfond utland Kjent
som oljefondet I en serie med småfond Som
skal investere i demokrati Og klimatiltak i den
tredje verden Har du noe å si til
det?
Det var vel Karski som kom med det
Det var jo stjerneskuddet der Så det viser
jo hva nivåer Resten av gjengen er på
SV er fullstendig fra koblet til virkeligheten Det
var veldig bra at Arbeiderpartiet Gikk til høyre
siden For å få gjennom Nye regler for
oljefondet Slik at vi ikke risikerte at det
ble kuppet av venstre siden Og fikk tatt
det før statsbudsjettet skulle Skulle vetas For du
ser jo, de blander jo inn alt Nå
fikk jo man en gjennomslag For en omstillingskommisjon
For olje og gass i statsbudsjettforhandlingene Hos MDG
Man fikk stoppet Leting etter mineraler På havbønden
Vi har masse oppe Sør-vest for Svalbard
Så har du Monryggen En veldig interessant Det
er mange geologiske formasjoner Som er masse kjende
i året av metaller Det får ikke vi
utforsket noe på Så nei, forhåpentligvis glemmes dette
Veldig fort, for det er fullstendig idioti Så,
kort og godt Det du sier da, som
FRP-politiker Er at hvis SV skulle få
større innflytelse IPS Er nøkkelordet her Du er
veldig pensjonsfarlig Det var det mitt, ja Neida,
vi skal ikke få større innflytelse Om noe
så skal de formindre Definitivt Er det så
du begynner å bli fornøyd da?
Jeg skal holde på litt her Men Du
må gjøre sånn Jeg er helt enig Det
rakker jeg ikke om å be om applaus
en gang Det kommer helt av seg selv
Det er bra En måned, dette var i
2014-2015 Det som ikke kom fram I
forhold til diskusjonen Og debatten om energieksport i
Europa Er at vi økte produksjonen Med 100
teravetimer Med olje og gass over natten Eller
ikke over natten, men veldig kjapt Og måten
man gjorde det på var at man Reduserte
mengden med gass Men re-inviserte i brønner
Det gjør seg jo for å opprettholde trykket
For fremtidig produksjon Så vi, Norge, offret jo
fremtidig produksjon Av olje For å levere energi
til Europa Og så har det vært takkeverktat
Ja, vi er krigsprofiteurer Og vi er ditt
og datt Det som er viktig å få
fram der Er at Norge ønsket lange kontrakter
Gasskontrakter med Europa De som ikke ønsket det,
var europeerne selv Som ønsket å kjøpe billig
russisk gass Og bruke det for å spille
opp mot Norge For å få rimeligere olje
- og gasspriser Så de har kunnt seg
selv Å takke for dette Når vi bygget
ny terminal i Tyskland i 2014 Så foreslo
Norge Å bygge en større terminal Så vi
kunne sende mer gass til dem Nei nei
nei, de skulle ha rimelig russisk gass Så
dette er et selvpåført problem Atta en gang
Ja, spørsmål?
Et lite spørsmål, prøver å bringe det opp
til det aktuelle Jonas Kristiansen Nørland har akkurat
gitt ut en bok Og det kom ut
forleden dag At Fornybar Norge Tilkarrer organisasjonen På
vegne av vindmøller Og mye annet Har i
hvert fall i en intern e-post Som
det heter da Mobilisert for å Deleginumere denne
boka Eller i hvert fall påpeke faktafeil Og
så sjekket jeg raskt Medlemmene i Fornybar Norge
er 80% stat, fylke og kommune Det
er i praksis en offentlig organisasjon Som går
til Konkret angrep På kunnskapsformedling Fra en relativt
respektert Professor på området Og jeg bare vil
lure på disse Tilkarrer-mekanismene Som vi har
lagt oss til I vårt samfunn Som jeg
anser Fornybar Norge å være en av Hvordan
skal vi komme dette til livs?
Ser du noe Jeg tenker at det må
jo være mulig Å rette innsynskrav mot Fornybar
Norge Fordi det er nesten 100% offentlig
sektor Altså Hva kan vi gjøre her sånn?
De har så mye makt Og de er
så utenfor de normale Maktmekanismene og kontrollmekanismene Rundt
makt Og de har satt så mye premisser
Og rammeverk for hvordan vi driver Energipolitikk i
Norge Jeg tenker at det er et vesentlig
problem Jeg har vært i krig med de
Siden dag 1, så jeg er helt enig
i det Også statkraft Og statnettbly Er jo
også medlem av Fornybar Norge her for noen
år siden Og det er jo veldig spesielt
at statet Er selskapet skal være medlem av
Lobbyorganisasjoner Hvis formålet er å påvirke politikere Så
det kan man også stille sin spørsmål Det
som er I forhold til han godeste Bård
Vegard Solgjel Som er tidligere SV-politiker Som
er ny leder av Fornybar Norge Det er
en forbedring Av dimensjoner Fremfor Oslo og Haga
Som var tidligere sjef altså Så akkurat det
går den riktige veien Han har en mer
åpent syn på dette Jonas sendte meg denne
boken Jeg har ikke fått lest den enda
Men han har sendt den til meg Diskusjon
går vel her på Diskonteringen I forhold til
kjernekraft Så det er jo bra Det er
jo fullt legitimt at Fornybar Norge har en
mening Og det som er veldig spesielt er
jo at De er såpass ivrige til å
skyte ned Ting som ikke er 100%
Det som de mener Og det som de
mener er jo det som regjeringen mener Det
er mer kraft Synonymt med mer vindkraft Det
er mer nett Som skal få denne vindkraften
frem Og mer kabelforbindelse til utlandet Og det
er mer enøkk Som vi allerede har påpekt
her Ikke så mye enøkk å hente Bare
den kraft eksporten Husker jeg ikke taler for
2025 Men siste jeg spurte 2024 Da kraften
vi sendte Frem og tilbake på disse like
strømskablene Altså de som går til England Tyskland,
Nederland, Danmark De hadde en totalt etap På
én teravettime Det er mer enn drammen bruker
i året Bare det å sende kraften frem
og tilbake Det gir en effekt det Og
det er noe vi tappet Så egentlig var
min intensjon å vise dere Fyllingsgraden her i
stedet Når vi var på bunn på fyllingsgraden
Ser du den grafen jeg viste på magasinstatistikken
Så får du redusert trykk i magasinet Så
gjør at du får redusert effektivitet I kraftproduksjonen
Bare på de også tappte vi 1,5
teravettime Så da har du tappt 2,5
teravettime Det er like mye som Bergen bruker
Så det er masse med energipolitikken som ikke
henger på greit Når du skal ha mer
enøk Og så dundrer du Fyllingen, altså vannmagasinet
Til bunn, så taper mer enn det Veldig
mange av husene vi har brukt Men nei,
fornybar Norge De Vi planer ikke å prioritere
Å ha så mye møter med de Jeg
vil gjerne stille et spørsmål til Som har
med det å gjøre Fordi fornybar Norge Det
må jo nesten være definisjonen på sirkulær økonomi
Fra offentlig sektor som er medlem I en
sammenorganisasjon for å påvirke offentlig sektor Som er
helt absurd Og det er så mye av
dette i økonomien Hvordan kan vi komme det
til livs Hvordan kan vi endre på hvordan
vi har Strukturert samfunnet vårt Og påvirkningsmekanismer og
beslutningsmekanismer For vi tar så mye gale Beslutninger
i dette Og jeg mener Kjernekraft har altså
ikke vært på Tapetet før De siste tre
årene 2023 var meg og Jonas i debatten
sammen Det er første gang Og da må
jeg få tilføye at mange av oss som
sitter her Som har stått på gata på
Karl Johan Siden 2015 og snakket om kjernekraft
Det er bra Så det er bare stikk
til FRP Jeg kom først inn i 2021
Så det er i høsten 2021 Men først
må du gjøre en jobb intern for å
få til endringer Ta tid med politiske prosesser
Men hvis du kunne si noe om Hva
er det som har lugget I FRP For
kjernekraft frem til du kom Ketil Sovik Olsen
var veldig på Kjernekraftetorium Helt tilbake til 2008
Men så har Vi ble jo hele tiden
møtt med At Todd Lien vil ha dyrere
strøm Argumentet Det var jo for det at
For å lave strømpriser er ikke gunstig heller
For da tjener ikke kraftprodusentene penger heller De
må jo ha inntekter For å realisere nye
prosjekter 2020 var vel et år Med under
20'er i kilo hver time Så da
blødde de fleste Strømprodusenter penger Så det var
jo i den konteksten der at det ble
sagt at vi må Øke for høye priser
Når det er sagt Vi vil jo både
fornybar Norge og alle disse andre aktørene til
livs Vi vil jo kutte skatter Vi vil
fjerne Alle pengene som går til alle disse
Subsidier og statsstøtteorganisasjonene Når det er så mye
penger å hente Og så mye potter å
hente Så er jo lobbyorganisasjoner rigges For å
suge pengene ut Fra disse støtteordningene Så vi
må endre en del av disse Men samtidig
Hvis våre konkurrenter driver å subsidiere Og støtte
i store mengder med det Så er det
en balanse sak dette Men Formulskanten må vekk
Det er ødeleggende for norsk næringsliv Takk Og
så er det Det offentlige er alt for
stort Vi har dobbelt så høy Offentlig budsjett
Eller statsbudsjett som Finland Vi har ikke dobbelt
så god velferdstilbud Som Finland Vi har større
statsbudsjett enn svenskene De er dobbelt så mange
som oss Det er masse å ta tak
i Ja, det satte Noen siste spørsmål Og
så sier vi oss Dette nevnte jeg i
sted forresten Det var siste høyestenskiss Og areal
Du har masse vindkraft Som ikke er så
opptatt av Arealet som behøves Her er det
kjernekraftverk På 225 megawatt Her er det vindkraftverk
på 225 megawatt Dette arealet er det som
trengs Sol og så er det vindkraft Vi
snakker Tusengang større arealbehov For samme energiproduksjon Med
vindkraft som med kjernekraft Er det en reaktør
her?
Ja, det er en reaktør her Der er
reaktoren Så den er så stor Davi vindkraftverk
Oppe i Finnmark har du Davi vindkraftverk Et
prosjekt som er på 63 kvadratkilometer De skal
produsere nesten 3 terawattimer Det er cirka like
mye som Et smr-reaktor På 2,5
-3 terawattimer Og det vil være Cirka det
samme som Ullevål stadion Kontra 63 kvadratkilometer Hvis
dere vet hvor mye det er Så snakker
vi Enorme summer Yes, vi får begynne å
gå inn for landing Tusen takk Jeg kom
med Kanskje informasjon om denne striden Mellom Fornybar
Norge og Jonas Nørand Jeg har lest både
e-posten Fornybar Norge har jo heldigvis offentlig
gjort Det er jo helt forferdelig Jeg synes
at en organisasjon som er offentlig På alle
praktiske formål Gjør sånne ting Det var ikke
grusomt ting å gjøre Men det er ille
at de gjør sånne ting Men det handlet
om Nørand har jukset litt i en annuitetsberegning
For å få kjernskraften Å se billigere ut
enn det kanskje er Jeg har lest boken
Den har masse interessante ting Men han er
veldig ivrig på kjernskraft Han er ikke professor
i økonomi Og det synes jeg er ganske
godt Han har gjort Ganske bevisst Han har
så veldig lyst på kjernskraft Så han gjør
Så godt han kan For å få det
til å se bra ut Et spørsmål Jeg
synes at Jeg skal ikke tvinge deg til
å si noe pent om Arbeiderpartiet Men jeg
synes at de har Drevet seg litt i
en realistisk retning De siste månedene Med denne
mandatet til omstillingskommisjon Hvis man leser det Så
ser det ut som om Her må det
guffes på med ekstremt mye leting Det skal
være utredningsindustri Kostnadsberegninger Det står at Norge blir
fattigere fremover På grunn av fallende oljeprodusjon Og
flere gamle Så her må det letes mer
Europa er et kjempeproblem Det er masse gode
grunner til å lete mer Ikke noe avvikling
der Det lyses ut masse nye felter Tori
Åsland snakker nå om Å bygge gassrød fra
Barentshavet Det har jeg forestått mange ganger Bjelland
Eriksen Han sa jo feil i debatten med
meg Men nå har han gått tilbake på
det offentlig Etter at du spurte om det
på Stortinget Det synes jeg har vært en
realitetsorientering i Arbeiderpartiet Som jeg Det er mulig
at jeg bare har Rosene og briller Jeg
vet ikke om du har tenkt på noe
sånt Det er godt poeng Og retorisk i
så fall Er det riktig Det gjelder jo
både på energifeltet På flyktingfelt og andre felt
Så ser man det Så må det settes
på prøve Prøven kommer når avstemningen i Stortinget
Som oftest der Pleier de å svikte ganske
tydelig Nå er de prisgitt Både MDG, SV,
Rødt Og Senterpartiet En uheldig allianse Som de
må tilfredsstille De kommer ikke gjennom en del
ting Men en så lenge Oljefondene som blir
nevnt her i sted Det kom de heldigvis
til oss med Og vi fikk banket igjen
Om etiske regelverk Så vi får se Min
spårdom var jo veldig lenge At denne regjeringen
Holdt maks 2 hele statsbudsjett Nå har vi
hatt 1 Og så neste år til Med
både revidert Nei vanlig I mai Og så
kom det til revidert igjen Det var det
første de fikk være med på Denne gjengen
her Men vi får se Det eneste måten
å få flertall på andre siden Er å
se utviklingen på Ok Hvis noen av dere
har flere spørsmål Så har jeg avtalt med
kveldens konferansier Trond At jeg får det siste
spørsmålet Beklager, beklager, beklager Så til deg må
jeg si Det er veldig sjeldent at vi
får en stortingspolitiker Til å komme og snakke
til oss Noe som er enda mer sjeldent
Er at vi får noen som faktisk har
peiling Altså Gledelig Å høre at noen har
Et datadrevet foredrag Men nå har vi jo
snakket fryktelig mye om sak Og veldig lite
av mann Og da skal jeg stille kveldens
siste spørsmål Hva fikk egentlig deg til å
gå inn i politikken?
Ja Det er flere ting Jeg ville inn
og Altså jeg har blitt som salgsjef I
et selskap som heter Volju Som er børsnotert
Og Satt i toppledergruppen der Og hadde greie
dager Kjente godt Og så så jeg galskapet
man holdt på med På Stortinget Og tenkte
som så at dette her kan jeg gjøre
bedre selv Så det er grunnen til at
jeg ville bli politiker Jeg har vokst opp
På Vestlandet utenfor Bergen her på Askøy Trygt
samfunn Og Fin oppvekst Og jeg har barn
som jeg vil ha det samme for Så
det er flere ting jeg vil ta tak
i Det ene er energipolitikken Som jeg har
i så fall klart å snu partiet på
På veldig mange ting Det er justispolitikken som
jeg mener Vi må stoppe med Nei-politikk
og rett og slett Stå harde ned på
kriminalitet For den går helt feil vei Alle
statistikker som viser det Og så er det
skattepolitikk og Legger til rette for grunn av
skap Det vi må få redusert skatteavgifter Og
gi mer frihet til folk Og mer bestemmelse
over egne penger Og da tenkte jeg, enten
kan jeg sitte hjemme Og kjefte foran datamaskinen
Og være forbannet, som jeg var titte ofte
Og skrev litt leserinnlegg Og kjeftet via det
Ellers så kan jeg gå inn og prøve
å Endre det selv, og konkludere det med
siste Så meldte jeg meg inn i Fremskrittspartiet
Og så sa jeg ganske ord etter det
At navnet mitt, og jeg har meldt meg
inn For jeg vil på stor ting For
jeg mener ikke det er en bedre jobb
enn noe Som sitter der, i dag Det
er godt å høre at noen har seilt
litt Jeg synes det er veldig hyggelig å
høre at dere er veldig engasjert Rundt Nørland,
for jeg er i dialog med ham Om
å komme hit i februar Sånn liten teaser
der Utenfor det, så får vi takke for
tiden Og foredrag, og samtaler Og spørsmål Det
har tatt sin tid, og folk har blitt
sittende Det er jo et veldig godt teip
Som jeg sa her i begynnelsen Hvis vi
åpner for spørsmål der vei Så blir det
etter 43 timers foredrag Du er velkommen til
å bli her Og ta en null eller
sju til Jeg skal drive til Grønne og
skifte videre på dagtid i morgen Jeg er
motet på kveldstid, altså jeg får betalt på
dagtid Og så har vi lett oppmerksomhet Vi
er jo veldig glad i ting fra Sør
-Amerika For der har ting begynt å fungere
Så vi har funnet en argentinsk vin Ja,
det er bra, takk takk Det er det
vi kaller FAP-blomst Da må dere
lytte til studsen jeg har Fra Argentina i
forhold til effektiviseringen Han holder på med Det
er spennende Det siste jeg forresten glemte å
si Når folk sier vi ikke har peiling
på kjernekraft Så kan dere vise dette Vi
var sjette første land i verden Som begynte
med kjernekraft Vi bygget det på tre år
Med egen design i Norge Det var våre
første kjernekraftreaktorer Så det er båretull Og den
siste, der hadde du den spørsmålet Der teamet
EUA faktisk kom på det Så vi runder
av Så skal vi gi Svårebroren sin stapplaus
Takk for at du hørte på Sidelinja podcast
Snakk gjerne om oss Lik, del og anbefale
oss I podcast-appen din Eller delta i
kommentarfeltet på YouTube Har
du ris eller ros Kritikk, forslag, spørsmål eller
noe annet Så finner du all kontaktinfo På
sidlinja.transistor.fm