Velkommen til Sidelinja, podcasten for politisk hjemløse.
Og folk som gleder seg til Liberal Aften.
Rundt bor i dag meg selv, Vegard Nøttnes,
og Liberal Aften arrangør, Trond Sørensen.
Du er litt Liberal Aften, annars er du
også faktisk.
Jo, ja.
Men vi starter med det i dag.
Tirsdag er det Liberal Aften.
Og denne gangen skal jeg si noe som
jeg synes er skikkelig gøy å si.
Jeg tror du lønner seg å komme tidlig
for å få god plass.
Det er noen som har arrangert veldig godt
her.
Det har skjedd et eller annet som har
gjort at dette eventet med Nikolaj Pritz, mannen
som har skrevet flere bøker, men den siste
boka som han kommer for å snakke om,
det er Foråtta Norge.
Og historien om Myanmar og Telenor og norsk
statsapparat og regjeringen.
Det er en stygg historie, men han har
nå skrevet en ganske utfyldt bok om det.
Når vi ser på påmeldingen så er det
veldig mye nye mennesker som har sagt at
dette skal jeg komme og se på.
Og når det kommer masse nye mennesker, og
de vante menneskene gjerne ikke er påmeldt i
det hele tatt, så kan det risikere å
bli ganske fullt.
Så tips til våre lyttere, kom tidsnok denne
gangen.
Føredraget begynner 1930, ikke 1900 denne gangen.
Men jeg tror det kan være lurt å
være der nærmere 6.
Så må man jo ha lipsen klar på
telefonen, for det er vel mulig å kjøpe
bøker av Pritz.
Ja, Pritz har nok med seg bøker.
Jeg tror han til og med har med
seg begge bøkene sine.
Han har skrevet en bok tidligere også.
Han har også skrevet en bok som heter
Startopphelvete.
Også den boka blir nok tilgjengelig for å
få kjøpt, hvis ikke jeg tar helt feil.
Jeg spurte ham i hvert fall om det,
når jeg snakket med ham for å boka
den.
Så ja, det kunne han godt ta med
seg.
Og jeg tror han kommer og serverer to
interessante bøker, men har foredraget om den ene,
og så kan man få med den andre
som en bonus.
Så kan man få brukt litt ekstra mye
penger på å kjøpe bøker, og det synes
jeg dere skal gjøre.
Ja, og så er det jo som alltid
sånn god stemning, billig øl og fine folk.
Ja.
Så da går han og kommer bare for
å gjøre det også.
Decompress etter en arbeidsdag.
Det er rom for det meste her, men
så er det klart at etter foredraget, så
er det sikkert mer plass her, men det
er mye vorsommere å komme dit nok.
Så møte opp Liberalaften på Café Amsterdam.
Førstkommende tirsdag.
Da er vi på 30.
er vi ikke det?
Det er vi.
Det burde være de som hører dette, jeg
håper at de ikke dukker opp og hører
dette om 14 dager, eller tre måneder.
Jeg håper at de ikke dukker opp første
tirsdagen, da er det ikke noe her nå.
Så regelen for Liberalaften er siste tirsdag i
måneden, ti måneder i året, så det er
da ikke juli, ikke desember, men ellers så
er det Liberalaften.
Siste tirsdag i måneden.
Men du Trond, hva tror du vi skal
leve av i fremtiden?
Det er ting jeg har levd av allerede,
som å kjøre søppel fra Norge til Sverige.
Vi skal eksportere søppla vår av miljøhensyn.
Ja, det blir veldig bra for klimaet hvis
vi brenner den nærmere Stockholm enn forbrenningsanleggene rundt
Oslo.
Vi har jo en helt egen CO2-avgift
i Norge på avfall, eller på avfallsforbrenning.
908 kroner per ton, og da såkalt ikke
kvotepliktig utslipp.
Sverige har ikke den avgiften, og vi snakket
om Cobra-effekt for en episode eller tre
siden, så hvis du med gode intensjoner innfører
en avgift, så er det du ender opp
med at du kjører søppla lenger for å
brenne den i akkurat den samme atmosfæren.
Dette har du vært innovert i, eller kjørt?
Ja, jeg har kjørt avfall, trefliss og så
fort, men avfall fra sør i Telemark til
nesten til Stockholm, med flere anledninger, tippet.
Nyttet av dette har jeg med meg 30
ton med avfall som kjøres, jeg vet ikke
hvor langt det blir, 55-60 mil, i
hvert fall 50 mil.
Ja, og 30 ton er jo da 25
000 kroner eller noe rundt der.
I bare avgift.
Og så kjører jeg det bort for, jeg
tror prisen på dette ligger på 8-9
000 kroner for en transport bort hit, for
godsbalansen sier at det er billigere å kjøre
til Sverige og billigere å kjøre fra Sverige.
Og da har du allerede betalt miljøavgiftene for
bruk av drivstoff og den type ting.
Ja, det er jo inkludert.
Så det er jo et interessant system som
ender opp med at du får sånne helt
målbo effekter.
Men svenskene har litt bedre utnyttelse av asøppler,
har de ikke det?
Ja, de har bygd ut et bedre system
for forbrenning og for å få brukt den
fjernvarmen.
Så de har veldig store anlegg.
Altså i Norge tror jeg vi bare har
to forbrenningsanlegg, og det ligger på hver sin
kante av Oslo, øst, hvis det skal være
pinne nøyaktig.
Men svenskene har flere anlegg, men det største,
det ligger 10 mil fra Stockholm omdreitt, og
det er et kjempeanlegg, ikke sant?
Og det leverer fjernvarme i veldig store områder.
Jeg tror det leverer helt inntil Stockholm.
Sånn sett så har de mer brukt for
det enn det vi har i Norge.
Ja, for man kunne jo tenke seg at
hvis det på en måte ble en reell
ressurs, ikke bare en glamp om foten, så
hadde de jo fort begynt å betale litt
for å få brenne søpla.
Men jeg går ut fra at vi er
ikke der enda.
Jeg vet ikke om det koster å bli
kvitt søpla der.
Nei, altså svenskene kjøper den søpla.
Akkurat.
De betaler for å få treflis, og de
betaler for å få søppel levert.
Fordi dette er noe de omsetter til varme
og selger videre.
Og så er det selvfølgelig masse moro med
dette her, ikke sant?
Søppel, det er veldig strenge regler for å
få lov til å kjøre avfall inni Sverige.
Så det er veldig veldig tjukk papirvunke når
det kommer til tolv.
Men nei, altså fornuftig nok.
Men hvordan er det i Norge?
Er det noe du får betalt for søppelet
her også?
Det er noe, jeg vet ikke, jeg mistenker
at det er mye subsidiering inni dette her.
Når du betaler for renovasjon, så betaler du
for renovasjon, ikke bare innsamlingen i den kommune
du bor og det anlegget.
Men du betaler jo alt det du skal
betale av.
For hele livsløpet for å si det sånn?
Ja, du betaler livsløpet, ikke sant?
Også minuskostnadene, minus det de får betalt for
søpla på en måte.
Så skal du selvfølgelig sitte igjennom selgkafer som
skal ha noen penger igjen på dette her.
Men bare sånn for å gjøre det morsomt
regnestykke.
Hvis du sier at du har du bruker
3,5 liter diesel på mila, så er
det 9,38 kilo CO2-utslipp på mila.
Ja, ja.
Eller 3,5 liter diesel gir et CO2
-utslipp på 9,38 kilo.
Altså 3,5 liter diesel er 9,38
kilo.
Ja, det er bare amatørfysikerne i meg er
jo ikke enige at 3 kilo blir til
9 kilo, men det er klart du blander
det med oksygen, og så er det mye
vektet her.
Ja, altså du er med veldig mye mer.
Fordi komprensjonsforholdet på en bil så er det,
på en dieselbil så er det sånn typ
20 ganger så mye luft som det er
diesel.
Og derav så blir utslippet...
Ja, altså veldig enkelt så er det et
karbonatom og to oksygenatomer.
Karbon er ja, jeg ville liksom skjønt hvis
det var dobbelt så tungt.
Men ok, samme det.
Men det er rundt 55 mil altså hvis
vi gjør det regnestykket her da, så regner
vi at vi bruker 3,5 liter på
milen med et fullt lastet måltog til Sverige,
så er det 555 ganger mye var det
jeg sa.
9,38, og da har vi slept et
516 kilo CO2, ikke sant?
Ja, og så er det ikke sikkert at
det er den gjennomsnittlige kjørelengden, men...
Nei, den er nok mye lenger.
Statistikken tilsier at det er 50 biler, 50
lastebiler hver dag, altså 500 000 tonner i
året, som bare kjøres til Sverige fordi av
forskjellige avgiftsregime.
Og det slår meg, dette er ikke klok
politikk.
Nei, men det er jo hvis du går
inn med den forventningen, så blir du skuffet.
Ja, og så er jo ideen at dette
forbredningsanlegget det ene forbredningsanlegget der, det er jo
et av de storsatsingene til Oslo på klimapolitikk
hvor de skal ha CO2-fangst.
Og da er klart at hvis de får
til det til en forluftig pris, så ville
de jo klare å presse seg ned igjen.
Men det er ingenting som tyder på at
dette står klart for å fungere og kunne
håndtere disse mengdene på noe diskunkt.
Nei, det er noen absurditeter i dette som
er...
Men disse absurditetene, altså, de går jo igjen.
Ja, hvis faen gjorde det.
For det er jo ikke bare på søppel.
Eller litt avhengig av hvordan du ser på
hva definerer søppel eller avfall, da.
Det kan du si.
Jeg har jo akkurat fått min far kremert.
Sluppet den ut i vinden på fjell.
Veldig fint å alltid være sånn, men jeg
har jo ikke helt forstått hvor komplisert det
er å få denne kremasjonen gjort.
I og for seg er denne informasjonen et
år gammel, men det er fra oppe i
Steinkjær.
Fordi da har jeg hatt en etterspørselsøkning på
kremasjonssiden.
Og det er ikke bare bare.
Det er ikke det, vet du.
Jeg bare leser litt fra artiklen på NRK
her, sånn fra et år tilbake, da.
Det er stille inne på krematori i Steinkjær.
På grunn av miljøhensyn får de makskremere 200
mennesker i året.
Den grensen ble nådd i slutten av august,
forteller Per-Ivar Nikolaisen.
Han er driftsleder i Steinkjær.
Så hva må de gjøre da?
Jo, de må jo sende dem lenger, da.
For å få brent de samme folka i
den samme atmosfæren.
Opp en tallsted?
Ja, inn i Trondheim.
Men der kan jo også kapasiteten bli sprengt,
så da må du kjøre dem enda videre.
Eller ikke kremere de helt, da.
Sånn at du graver dem ned i bakken,
sånn at de slipper ut akkurat de samme,
sånn.
Det er akkurat like mye karbon i kroppen,
enten du brenner den eller graver den ned,
eller hva du gjør.
Det utgjør ingen forskjell, da.
Og det interessante med dette er at så
fremt du ikke har en offentlig politikk som
kan få folk til ikke å dø, så
kommer du til å slippe ut den CO2
-en som Sørensen over bordet for meg her
har i kroppen sin.
Det er bare at du brenner det veldig
mye raskere.
Ja.
Men du vil få det samme uansett?
Ja, og så kan du argumentere for at
det er sikkert litt ekstra energibruk og sånn,
ja da, ja da, ja da.
Men så veit du hva.
Og det er det å sette opp et
regelverk som ikke hensyn tar at når folk
dør, så kommer den CO2-en til å
slippe ut.
Sånn er det bare.
Det er ikke noen måte å unngå det
på.
Og så lager du miljøavgifter på krematorier, for
eksempel, der du vet at som det er
helt gitt, at de folkene du ikke brenner
i den ene krematoriet blir brent i et
annet.
Eventuelt så blir det så dyrt å kremere
at du graver dine.
Og så slipper du ut akkurat det samme
i løpet av de neste 10-15 årene.
Et eller annet sånt.
Og så ser du, og dette er jo
det helt absurde med dette her, at når
du leser nedover i artiklen, så er det
liksom, og dette er jo NRK for et
år siden, men det er liksom ingen problematisering
av at dette er litt rarere regler, er
det ikke?
Det som er problematiseringen er nå øket behovet
for nye krematorier, som bygger flere.
Fordi hvert av dem kan jo bare, på
grunn av disse miljøreglene, kan bare brenne 200
stykker.
Og det er vanskelig å bygge ut rednsanlegg
og dil og dal på dette.
Det er liksom, det er så tilforlatelig hvordan
NRK dekker dette, i stedet for å bare
peke på hvor noldust det er.
Det slår meg at NRK har jo sin
egen klimaplakatt og det kan være at de
ikke kan skrive problematisere dette og peke på
det åpenbare, fordi at det strider imot NRKs
krav til klimadekning.
Ja, men alle artiklene fra distriktskontorene må gjennom
klimaredaksjonen først for å vaskes, ja, eller renses
kunne det være fristen å si.
Jeg regner med at denne klimaplakatten gjelder for
hver eneste lokalredaksjon, så det er, jeg tror
ikke det er et problem.
Nei, nei, nei, det er jo spesifikt for
klimaredaksjon.
Åja, ok, den er spesifikk, ja.
Så jeg tror vi må sende artiklene innom,
for å få dem renset, da.
Det er et eller annet videre på det
nivået.
Men, ja, nei, det er liksom nederlendene gjør
det da, har funnet ut det samme som
Norge, da.
Det er litt av den samme, den der
lekkasje- ideen, altså ideen om at ting
ikke lekker.
Jeg føler at det bare er motsatt fortegn.
Mer avgift på tobakk i Nederland fører til
at nederlendene reiser og handler tobakken sin utenfor
Nederland.
Det gjør det.
Ja, det er akkurat, altså, dette er akkurat
den samme funksjonen, altså, egentlig, hvor man tror
at ved å gjøre et sånt, gjøre sånne
grep, så endrer man avferden, og så endrer
man ikke avferden, og man endrer ikke virkeligheten,
for den er der uansett.
Hvem skulle tro det, liksom?
Ja, men folk finner da løsningen, den løsningen
som er rimeligst for de, da.
Veldig, sånn, snodig.
Så, Nederland økte avgiften i 2024.
24 prosent opp på sigaretter og rulletobakk opp
45 prosent.
Så, nå koster ei pakke i Nederland, koster
11 euro.
Norske priser, det.
Nei, nei, nei.
Hva koster en pakke røyk i Norge nå?
Rulletobakke?
Nei, jeg tenkte egentlig på en sånn 20
-pakke.
Nei, den tror jeg koster 160-170 kroner.
Herregud.
Siste jeg kjøpte noe sånt, så var det
en hundrelapp.
Ja, nei.
Og det synes jeg var dyrt.
Og tror jeg rulletobakke med rulletobakke i Norge
koster borti 300 kroner.
Ja, så det tyder på at det er
lenge siden du kjøpte røyk, og det er
kanskje like bra.
Jo, ja.
11 euro i Nederland, 6 euro i Luxemburg.
De har heller ikke sånne kvoter som det
vi har inntil Norge, så det er veldig
lønnsomt.
Du kan fylle opp bagasjerommet med...
Ja, du kan i teorien borttage mot alt
det du trenger for resten av livet i
en tur hvis du dokumenterer det.
At jeg har regnsikker med deg.
Livslepet mitt er at jeg skal rekke 20
røyk om dagen til jeg blir 83,7
år gammel.
Og det er så mange røyk om dagen.
Det kan du ta med deg inn igjen,
men du må liksom si at dette her
er.
Jeg vet det, det er en som gjorde
dette inn i et eller annet land med
alkohol en gang i tiden.
Han fikk det godkjent her da han kom
med denne varebilen.
Han sa at dette er det jeg skal
drikke i resten av livet.
Satser på at du ikke endrer smak hvis
det liksom bare var...
Nei, det hadde vært en godt assortert utvalg
av øl, vin og sprit.
Det var anslaget at 60% av tobaksproduktene
i Nederland som konsumeres er da av utenlandsk
opprinnelse.
Ja, og det er jo...
Det blir jo et visst avgiftstapp for staten
som laget reglene da.
2,6 milliarder euro er anslaget.
Med bakgrunn i grensehandel og ulovlig handel, jeg
vet ikke hva som...
Du får jo...
Det er mye smuggling av røyk inn til
Norge i større konta.
Jo, men Norge har jo duste kvoter.
Hvis du ikke har duste kvoter så er
det litt rart at det blir ulovlig handel
av dem.
Nei, egentlig ikke.
Hvis du tar med deg en varebil og
reiser eller raster bil og fyller opp den
i Luxemburg og kjører tilbake igjen for å
selge det i Nederland så er ikke det
lov å ta.
Da skal du jo den avgiften på, ikke
sant?
Du har bare lov til å ha med
til det du skal ha selv.
Du har ikke lov til å ha med
til det av andre.
Det er rart hvordan...
Dette føler jeg er en litt sånn leftist
ekonomi.
Hvor de tror at bare vi skruer opp
prisen, så skjer ingenting annet nå.
Vi får mer betalt.
Hvis man skal være velvillig så kan man
jo anføre at de kanskje håper at folk
slutter å røyke så det ikke er et
fiskalt motivasjonsbild det her men at det er
et folkehelse...
Det er veldig billig med folk som røyker.
De bor ikke så lenge på gamle hjem.
Det er helt sant.
Det er en av de tingene som når
man regnet på dette her i Norge og
sa at det er veldig lønnsomt å få
folk til å røyke, det koster folk samtidig
veldig mye penger, så tok de vekk den
biten som sa at ja, men disse menneskene
de dør så mye tidligere og det krever
mindre plass på gamle hjem de skal ha
mindre pensjon fordi de dør jo ganske mange
år tidligere i snitt.
Og dermed hjerteinfarkt og sånne ting, det er
en brå stopp.
Så i Norge så er, hvis man tar
med alt, så er det sannsynligvis røyker det
positive for samfunnsøkonomien i Norge.
Men man kunne ikke ta med alle detaljene
det ville blitt så...
–Nei, det blir så mye styr det blir
så detaljert.
–Ja, det blir mye styr og så blir
det så dårlig stemning når du kommer med
feil resultat til de som har bestilt det
i helsedirektoratet.
–Det altså.
Men i Nederland så har i hvert fall
7% av røykerne sluttet etter denne siste
avgiftsøkningen.
22% reduserte forbruket sitt og 14%
byttet til billigere merker.
Så, jeg vet ikke.
Et eller annet sted så kan man vel
si at det har en heldig effekt, men
det er liksom noe med å bare la
folk gå til helvete på den måten de
selv vil.
–I Norge så har vi vært veldig fornøyde
med at så mange har sluttet å røyke.
Men andelen som har bytt å snuse i
stedet er fryktelig høy.
Og nå begynner røykeandelen å gå opp hjemme
hos de yngre.
–Og så er jeg jo usikker på den
der statistikken på hvor skadelig snus er.
Fordi det ser jeg ikke mye velbegrunnet statistikk
på i hvert fall, at det er veldig
skadelig.
–Nei, antakelig så er det jo, det har
nok noen konsekvenser –Det står til truene at
det er sånn kreft i svelte og hals
og hva det er for noe.
–Men i Nederland så får du ikke kjøpt
snus.
–Nei, det er jo Amerstrengsten verboten.
–Ja, men jeg vet ikke om de selger
sånn svenske snus som er uten tobakk, som
er forbudt å ta med deg til Norge,
som går som narkotika.
–Og som ikke er lov å ikke ha
i Island.
–Nei, det er OB-systemet her er helt
fantastisk dumt.
–Sånn blir det når du har sosialdemokrater i
alle endene av reisen din.
Så er du helt sikker på at sosialdemokrater
med forskjellige ideer, basert på den samme grunnleggende
tanken, er vel problemet.
–Og hjelpes.
Skulle til å sies da, jeg trodde du
sa at dette er ikke fornuftig miljø-
eller klimapolitikk, så sier jeg at det er
gærne forventninger, og måten du kan vite det
på er at ordet slutter med politikk.
–Ja, det er noe med at i det
det blir politikk, så blir det fornuftig.
–Den kastet du ut av vinduet.
Da er du i gagaland.
Ja, vi var innom klima så vidt, og
så har vi vi forbereder oss ikke mye,
men vi har litt.
–Litt, ja.
Litterann, og vi har lest nyheter i løpet
av uka, det har vi.
Og så har vi en gjennomgang.
–Så i det beskjedende prep-arbeidet vi har,
så har vi jo litt, jeg skal lese
opp litt fra det.
Samtidig som EU-landene begynner å vakle i
møte med de enorme kostnadene ved sine ambisjøse
klimamål, ser vi i Norge hvordan det grønne
skiftet i praksis kan fungere.
Kritisk artikkel i Dagens Næringsliv peker på det
bemerkelsesverdige sammentreffet at en av hovedløsningene på klimakrisen,
havvinn, passer perfekt for den mektige olje-
og gassindustrien.
Reiser spørsmålet om klimapolitikken egentlig handler om klima,
eller om den har blitt en arena for
å kanalisere massive statlige subsidier til de mest
veletetablerte og politisk tilknyttede industriene.
Mens den europeiske klimakonsensusen slår sprekker under vekten
av økonomisk virkelighet, ser vi konturerne av en
norsk modell der grønn omstilling betyr at skattebetalerne
finansierer neste kapittel for den industrien som gjorde
oss rike i utgangspunktet.
Det er ikke nødvendigvis en konspirasjon, men et
forutsigbart resultat når staten tar kontroll over enorme
investeringer.
Pengene flyter dit makten er størst.
Jeg tror det er veldig mye å protestere
på i den innledningen der, for å si
det sånn.
Nei, og dette er jo det helt absurde,
ikke sant?
Det er vel rimelig å si at jeg
tror Rigne også er sånn fullblåste klimaskeptiker, ikke
sant?
Altså, CO2 finnes, det er en klimagass, vi
slipper det ut, vi bidrar til at temperaturen
går opp, sannsynlig, ikke sant?
Fair enough.
Sånn IPCC-greier, sikkert riktig nok.
Men så kommer du til det lager som
ligger opp på DN, der tiltakene kommer, og
så sitter du og ser på det i
litt sånn vanntro.
Havvinn, det løser jo ingenting av de problemer
vi er ute etter å løse.
Så du kan ikke, og så er jeg
gjerne, ja, det blir jo en sånn der
Motten Bailey, for at du liksom, er du
mot havvinn?
Tror du ikke på klimaendringene?
Fordi man går tilbake til det der helt
basic, det som vi snakket med selv om,
punkt 1 og 2 på liste er alltid
argumentet.
Men...
Det de fronter er 3, 4 og 5.
Ja, det er litt sånn, ikke sant?
Og for å oppsummere veldig kort da, havvinn
er variabelt, og det er jævlig dyrt, og
det er ingen som har fått det til
å lønne seg enda.
Nå vil jeg si at ingen har fått
det til å lønne seg enda.
Britene har subsidiert vindkraft i 30 år, og
den siste regnsikker sier at ja, vi må
i hvert fall subsidiere i 20 år til.
Det vil si at, altså, 30 år, da
bør noe være ferdigetablert.
Det bør ikke trenge subsider lenger da, og
det er ingen grunn til at ting som
har blitt subsidiert i 30 år i England,
ikke skal trenge subsidier i Norge, og spesielt
ikke når du begynner å plassere dette ut
i havet, og skal være flytende, og det
er ikke måte på.
Men det blir dyrt.
Ja, og det lille man har av informasjon,
sånn erfaringsbasert informasjon da, det er jo at
disse vindmøllene som man stipulerer at skal stå
og spinne i 20 år, de må tas
ned til 5 år for velikål.
Og det er kostbart det.
Det er skikkelig dyrt, ikke sant?
Altså, jeg vet litt hvordan sånne havvindmøller flytende
er tenkt å gjøre.
Og det er jo, altså, du må tave
de inn til land, så du har på
en måte en slags docking-stasjon, og så
løsner du de fra de, og så taver
du med slepebåt inn til land, og så
kan du begynne å jobbe med det, for
du trenger noen voldsomt høye kraner for å
kunne jobbe med det, ikke sant?
For dette er høyt.
Her er utfordringen.
Når du skal jobbe høyt med kran, så
må det være vindstille.
Når du skal koble dette her til en
slepebåt, så må det også være vindstille.
Fordi du kan ikke jobbe med dette her
når det blåser fem sekundmeter en gang, og
når du kommer ut på åpent hav, så
fem sekundmeter langs kysten, eller ute i Norsjøen,
det er å regne som vindstille.
Men det er ikke det at du skal
begynne med å jobbe med ting som er
150-200 meter høyt, altså.
Ja, jeg skal innrømme at jeg har hatt
gleden av å seile inn til kysten av
Skottland, og ble liggende værfast, eller praktisk sett
vindfast inni en sånn der marina.
De er jo ganske robust bygget, sånn steinmurer
ut mot havet, og så står du opp
på bakketoppen der og ser utover og tenker
at du skulle gjerne kommet videre, ikke sant?
Og så ser du de bølgene som kommer
rasende inn.
Nei, vi blir her lenge.
Det er jo så jævlig værhart, ikke sant?
Men det fascinerende med dette, fordi du har
klimaargumentene på den ene siden, og så har
du tiltakene på den andre, og tiltakene er
havvinn, havvinn, havvinn, havvinn.
Mens du, ikke sant?
De siste 10-15 årene da, så har
man pisset på kjernekraft, som selvfølgelig er løsningen
her.
Her har jeg en spekulasjon.
Spekulere litt på Jonny Hesthammer.
Jonny Hesthammer er jo en fyr som har
for seg gjort, og det tar han jo
aldri sagt høyt.
Han er ute og kritiserer forsiktig havvinn, vindkraft
og sol og sånt inn mellom.
Han må være høflig, han.
Ja, han har pålagt høflighet.
Han driver nå, og skal bygge kjernekraft selskaper,
ikke sant?
Som skal da ut i det er jo,
jeg tror de har etablert 30 selskaper sammen
med forskjellige kommuner og så videre nå.
Det er litt ut som jeg liker at
kommunene involverer seg i dette, men av alle
dumme ting.
Men av alle ting som kommunene involverer seg
i, så er jeg ikke sikker på om
dette er det dummeste.
Nei, den liste er lang.
Så det skal godt gjøres at du får
det.
Jeg sitter og koter meg med å se
på min gamle hjemkommune Lønnskog nå som kollapser
økonomisk fordi de faktisk rapp og lånte penger.
De har ikke lånt kjernekraft, men de har
lånt mye annet noe.
Kulturhus?
Nei, Lønnskoghus.
Det er enda litt videre, det er mer
enn kulturhus.
Det skulle koste 250 millioner, endte opp på
960.
Åja, men Nå skal du bruke pengene på
seg.
Ja, og så har de etablert nye skåresletta.
Det er en vei som har gått her
hele tiden, men nå har de etablert den
på nytt som miljøvei og sånn.
Du kan prøve å kjøre der da.
Den tror jeg har kostet en kilometer vei.
Den ligger på, nærmer seg en milliard kroner
nå for den veien der.
Men tilbake til...
Det er ikke ordentlig kommune før du har
brukt en milliard på nå.
Nei, de er nå på 9,5 milliard
i hjelp og 48 000 innbyggere og har
Norges rekord i hjelp her innbygger.
Det kan vi bare gratulere med.
Og sende dem blomster fra sidelinja.
Ja, det er ekonomistyring herfor at det er
helvete.
Det er budgetsprekker på alt dette her.
De har bygd skoler og barnehager, og de
har et problem når du har en voldsom
befolkningsvekst.
Det er noe annet det er i Norge.
Så skjer det at du må bygge skoler
og barnehager og så videre.
Hvis du har sånne prinsipper om at vi
skal ikke la private komme tilpå, så vi
bygger kommunale barnehager.
Da blir dette dyrt, for da må kommunen
låne penger.
Så vi burde etablere et sånt diplom med
blomsterbukett fra sidelinja for de kommunene som genererer
de morsomste nyhetssakene for oss.
Vi kan koppe tilbake til Lønnskog kommune.
Det er nesten hvert et eget segment, tror
jeg.
Han har etablert dette, men min spekulasjon er
jo at han skjønner tegninga.
Hvis jeg kan få det for å bygge
om så ...
Hvis vi får etablert kjernekraft Norge i noen
kommuner, så blir det veldig lett å flytte
dette over til oljesektoren.
Og vet du hva?
Jon Hedstammer eier bortsett fra norsk kjernekraft.
Han eier et oljeselskap.
Og helt ærlig, dette er helt ...
Altså, jeg har ingen problemer med at du
har en skjult agenda her, fordi dette er
bare for luft.
Bare kjør på.
Jeg skal ikke bøste deg på, eller jeg
bøste deg på det kan jeg gjøre, men
dette er så ...
Det står for vår regning, ikke sant?
Jon, jeg har ikke sagt dette til deg
i det hele tatt.
Men et eller annet tidspunkt så håper jeg
jeg møter på ham igjen, og så skal
jeg spørre han om det.
Fordi vi møtte en gang, og da sa
han ikke dette.
Nei, han sa ikke det.
Vi hadde andre samtaler jeg ikke skal gjennomgå.
Men ...
På to man sånn.
Jeg kom med min spekulasjon, og han bare
spilte.
Jeg kom med min spekulasjon.
Det er good.
Du, skal vi ta litt om disse EU
-målene?
Ja, fordi at relativt åpenbart for alle at
det går skikkelig på dunken nå, men det
bare har ikke helt synket inn hos mainstream
enda.
Man flyr rundt og gjør lip service til
klimamålene, men alle som kan regne ser at
dette ...
It's over, baby.
Alle som kan lese nyheter fra Tyskland vet
hvor galt dette går.
Det tror jeg resten av Europa ...
Nei, i Norge har hele Europa nå innsett
at dette overlever vi ikke.
Så en første indikasjon er at man klarte
internt i EU ikke å bli enige om
nye klimamål for 2040.
Det var nå til i september.
Så den beslutningen er utsatt.
Frankrike, Tyskland, Polen og Italia er bekymret for
kostnader, tap av industriell konkurransekraft.
Og behovet for å prioritere forsvarsutgifter også på
tide, kan man si.
Tjekkia sier at de fullstendig avviser 90%
-målet, fordi det er ikke noe teknologisk vei
til å komme dit uten at du skal
legge ned industrien og leve på havregrøtt.
De sier at vi er ikke interessert i
å gjøre som Tyskland.
Med svært god grunn, vil jeg si.
Det er jo det Tjekkia sier.
Vi er ikke interessert i å gå og
lepe etter Tyskland.
Vi har sett hvor galt det går der,
og vi skal ikke ned den veien der.
Let's do something different.
Gratulerer Tjekkia.
Fornuftig styre.
Nå er det slik at EU, klimafyrtårnet i
EU, er i ferd med å ikke kunne
levere på FNs frist for sånne nye klimaplaner.
Dette COP 30-møtet.
Hvem blir sintet da?
Det er jo de som lever av idiotiske
klimatiltak, nemlig miljøorganisasjonene.
Miljøbedriftene?
Nettopp.
Her er målene for vage og for svake,
til at de kan berike seg på dem.
Nå advarer de om at troverdigheten til Europa
står på spill.
Det de kanskje burde bekymre seg over er
sin egen troverdighet.
Jeg gjentar min uttalelse her.
Europa bruker 9 prosent av verdens energi, og
har 6 prosent av verdens utslipp.
Vi var litt usikre på de tallene, var
vi ikke det?
Øystein Sjøli var utsikre på de.
Han syntes at de burde vært likere, men
jeg tror Øystein Sjøli tenkte litt for fort.
Fordi hvis vi ser nedover i verden, så
bruker man masse kull.
Det bruker man ikke masse kull i Europa.
Vi bruker derimot veldig mye gass.
Det bruker man ikke så mange andre steder
i verden, bortsett fra USA.
USA har blitt bygget opp på gass.
Vi har noen kjernekraftverk stående rundt i Europa
enda.
Dette er ting som er veldig mye renere
enn å brenne kull og olje, fordi olje
også er noe som er mye i bruk,
men vi bruker veldig lite olje til å
for eksempel lage strøm i Europa.
Svenskene har vel et oljekraftverk, men ellers er
det …
– Det er svalbar, da.
– Ja, det er svalbar.
Men det er ikke så mye folk her
oppe, liksom.
– Neida, det er noen tusen, men det
er jo morsomt, da.
– De har gått fra kull til oljekraft.
Det er veldig, veldig rart.
Hadde de gått til gass, så kunne jeg
forstått det regnestykket, men …
– Ja, eller er det noe som egner
seg for SMR?
Du kunne ikke funnet en bedre kandidat.
Jævla isolert …
– Neida, jeg leste en sak om dette
her, og da mener jeg å huske at
denne oljen måtte først seiles ned til Sydsverige
til et raffineri der, før den kan raffineres,
og så seiles opp til svalbar i et
stort tankskip som ankommer to ganger i år,
eller noe sånt.
Dette her høres ikke spesielt hverken klima-
eller ressursmessig fornuftig ut kontra å ha kull
i nærområdet eller en SMR. – Nei, altså,
denne motstand mot kjernekraft er altså så rar.
Nå står den for fall, og det er
jo åpenbart.
Gitt det et par år til, så er
det …
– Det slår meg at den har falt
politisk, men den har ikke falt i byråkratiet,
så alle systemene her jobber imot.
Jeg ser veldig mye av det Syndre Rosen
legger ut, Jonny Estamme legger ut om dette
her.
Politikerne er positive, men systemet det lager hver
eneste hindring de kan.
– Jo, og det er på en måte
greit.
Forutsigbart og alt det der.
Vi vet jo dette, for vi har snakket
om kjernekraft i 15 år, ikke sant?
Det med en eller annen vantråd.
Du kan ikke være opptatt av klima hvis
du ikke støtter kjernekraft, liksom.
Det er helt sprøtt, og det er det
eneste som kan løse problemet.
Du skal ikke ha mye mer enn grunnleggende
innsikt i energisystemet, for du skjønner at vindmøller
ikke løser noe som helst.
Men, ok.
– Apropos det, jeg hørte Simon veldig uttalt
at på Stortinget er det kanskje en mann
som forstår energisystem.
Resten var sånn, nei, de skjønner ikke energisystemet,
de skjønner ikke noe av dette her, de
kan ingenting om det, og det er jo
veldig betryggende når de skal ha vedtatt politikken.
– Det er også ganske selvinlysende ut fra
politikken de har vedtatt.
Sånn sett så rimer det jo her.
Men for min egen del da, det der
å se på den der diskusjonen rundt klimatiltak,
hvor man er ser helt bort fra kostnader,
du ser helt bort fra effekt i virkeligheten,
og så bare peiser du på med sånne
målbo-prosjekter som havvinn for liksom å dekke
opp for, og du er opptatt av punktutslipp
på vårt eget klimaregnskap og sånn, som liksom
har utviklet seg fra slagordet act locally, think
globally, liksom.
Og så gjør man flytter man tankeprosessen til
det lokale da, for å si det sånn.
Vårt eget klimaregnskap, og det er vår egen
sko, og det er våre egne havvinnmøller, og
det er våre egne idiottiltak, hvor vi har
grønnifisert veldig mye av energiforbruket vårt fra før.
Så vi ligger jo milevis foran andre fordi
vi har så mye vannkraft, ikke sant?
– Apropos det, skog og EU.
Jeg vet ikke om du kjenner til hvordan
dette skogmålene til EU er.
Vi snakket om det på den podden med
Øystein.
Jeg har lært litt mer om det.
Man har satt en sånn basispunkt for alle
skog dere har mindre enn dette her, det
er straff, og alle skog dere har mer
enn dette her ut fra dette tidspunktet, det
er gevinst.
Og så er greia at i Norge så
begynte vi å plante masse skog på 30
-tallet og på 50-60-tallet, som er
fullmoden og hokstmoden på 80-tallet en gang,
ikke sant?
80-90.
Men det er også det tallet som EU
har tatt utgangspunkt i.
Så de landene som hadde bare renset all
skogen sin, og hogden er jo ikke plantet
ny, de kommer noe bedre ut enn Norge
som da gjorde, som plantet skog og som
basert seg på at vi skal leve av
dette her i fremtiden, ikke sant?
– De var flinke gutter for lenge siden,
så da skal man betale for det nå.
Fordi da kan vi ikke under 80-tallsnivå,
og det betyr at all den skogen som
er hokstmoden etter hvert nå, er på vegen
som blir straffet.
– Det her tror jeg vi bare skal
anbefale igjen å høre den på den Wolfgang
V, men det er altså ikke Wolfgang V,
det er Asle Tøye og Ola Borten Moe
som sitter oppe i drømmen om dette.
Hør igjennom den, for det er noe sånn
å få et innblikk i hvor jernede denne
politikken er.
– Det er ikke Tøye som gjør dette
her genialt.
– Det er Ola Borten Moe.
Jeg har aldri hørt Tøye bli spilt så
god noen gang.
– Nei, det kan du si.
Nei, hva skal vi si?
Vi var jo inne om denne kommentarartikken i
DN, da, og det er jo en indikasjon
på at stemningen begynner å snu, ikke sant?
DN er ikke akkurat en revolutionær avis.
– Ikke veldig.
– Men de begynner å antyde at det
er noen litt sånn bekvemme løsninger på ting
her, så det kan hende at det er
en fartstump eller to som vi har glemt.
– Eller et fig, tror jeg, er det.
– Men i all hovedsak da, denne ideen
om at havvinn er den nye oljen er
så retard.
Det burde alle ha forstått for ti år
siden også.
Men nå tør man i hvert fall å
si det er høyt i DN, og det
er jo bra, da.
– Jeg husker jo at Anders Magnus sto
og snakket med Marie-Helene om havvinn som
hun skulle bygge på gamle oljeplattformer, hvor alle
bare gikk og lo av det, for hun
kom jo ut som «hva er det du
driver med?
Dette er jo bare tull», ikke sant?
Og alle var enige med at...
– Det må være det samme intervjuet hvor
hun skal ha egen valuta på grunn av
hva?
– Ja, det er det samme intervjuet.
Det kommer hun godt ut av.
Så går det 12, 13, 14, 15 år,
et eller annet sånt nå, og så er
liksom alle disse menneskene som i utkomst har
skjønt at «dette er jo tull», de har
bare «yes, havvinn, ja, vi går for det».
Og så går det noen år til, og
så skjønner man hvor dumt det var, og
så blir det kjernekraft da.
– Ja, men man har jo bevilget og
lagt ut anbud på neste felt med 35
milliarder for å bygge havvinn, så...
– Oi, oi, oi, oi, oi, oi, oi,
oi, oi, oi, oi, oi, oi, oi, oi,
oi, oi, oi – Nå går han med
refreng om at man må ha liksom sånn
langsiktige bindende klimamål, det kan man jo forstå,
ikke sant, på en side så er det
grunnlag for deres aktivitet og næringsvirksomhet, på den
andre, hvis man mener alvor med klimapolitikk og
faktisk vil redusere utslipp og endre klima til
det positive i fremtiden, så betyr det jo
at man må agere globalt, så man må
vinne internasjonale avtaler, og da har man jo
en sånn tanke om at fornybar er bra
uansett, så ser man helt bort ifra den
økonomiske bærekraften i det, og hva enten du
tar Høyres løsning, som bare er å skyve
de samme kostnadene over på industrien, så du
får mindre skatteintekter av det, så pengene kommer
fra den samme kilden uansett hvordan du snur
på det, eller du bare er sånne direkte
subsidier av Arbeiderpartiet, så faktumet i det er
at du sløser bort enorme ressurser på noe
som ikke fungerer.
Fredrik Hauge skjønte tegningen for en del år
siden, fordi han drev miljøstiftelsen Bellona, ikke sant,
og var jo sjef der, og så begynte
han, i stedet for å bare gå rundt
og holde protester og få folk til å
låse seg fast med kjettinger, så begynte han
å samarbeide med næringsliv, og hvis noen tror
at Bellona nå er noe som helst annet
enn et lobbyselskap som jobber for å fremme
Fredrik Hauges interesser i batterifabrikker og så videre,
no it's not.
Fredrik Hauge er en batteribaron.
Ja, jeg tenker at det er litt, hadde
du hatt sånne stiftelser, miljøorganisasjoner, hvor de ikke
hadde bindinger til ting, hvor de ikke var
avhengig av, altså ikke de som på en
måte satte stiftelsen, også satt og tjente masse
penger på andre siden av bordet, så kunne
man jo begynt å stole på dem, men
de sitter faktisk på begge sider av hjertet,
og det må man begynne å klare å
ta høyde for i pressen også.
Vet du hva, du Fredrik Hauge, når du
snakker om dette her nå, du har tilknytninger
og interesser i 1.
å selge tjenestene til Bellona til andre næringsstyrtsfaktorer,
og 2.
du fremmer batterifabrikken som du er deleier i,
altså dette her er, du er ikke i
en neutral posisjon.
Nei, og det, hva skal man si, du
kan liksom med veldig stor velvilje, så kan
du si at det er litt sånn høne
og egg, fordi vi kan si at Fredrik
Hauge er opptatt av disse tingene, så derfor
går han inn i batterifabrikker, og dermed så
blir han en representant for industrien, fordi han
mener det er en fornuftig industri, ikke sant?
På den andre siden så kan du si
at han er en sånn arbitrasjetager i dette
komplekset av miljø og klimatiltak, og du kan
på en måte sende rimelige misstanker i begge
retninger, men funksjonelt så er det jo akkurat
det samme.
Hvorfor du kom inn der, sånn poeng er
at når du er der sånn, så kommer
du til å agitere for mer penger til
din bransje, selv om den ikke lønner seg,
selv om den ikke er bærekraftig, selv om
det er helt hjernedøde idéer som ligger bak.
Og svaret er veldig enkelt.
I det du går inn i den batterifabrikken,
så må du gå ut av det andre
lokalet som heter Bellona, og si at, vet
du hva, da er ikke jeg en del
av Bellona, nå er ikke jeg styreleder her
lenger, nei, nå har jeg sagt opp jobben
min her, jeg er ferdig, jeg jobber ikke
der, jeg har ingen nåværende tilknyttning til Bellona.
Men det er jo ikke det han har
gjort, han sitter som styreleder i Bellona og
agiterer for batterifabrikk som han selv eier, og
snakker om at batterifabrikker blir mobbet.
Litt som SV og Rødt og LO, alle
disse som skal ha andre til å investere
i israelske selskaper, men putter sin egen pensjonssparing
i det.
Altså, LO nå, det er jo bare et
marksistisk pøl jeg har kommet frem til.
Jeg føler at ledelsen i LO har liksom,
de har lest sin marks alle sammen og
svelget ukritisk.
En tullorganisasjon.
Ja, men altså, mer og mer, jeg føler
at de har vinklet seg mer og mer
den retningen.
Du hører på uttalsene deres, er de mer
der enn det de var for 20 år
siden.
Ja, det vesentlige poenget, spesielt når det kommer
til særnorske tiltak, er jo akkurat det samme
som med den der søppelkjøringen.
Du får lekkasjer når du lager fordom politikk,
ikke sant?
Og spesielt hvis du har domre politikk enn
ambulantene dine, så får du lekkasjer.
Og i dette tilfellet så får du en
karbonlekkasje, ikke sant?
Sitter vi å sløse bort ressursene på tulletiltak
her sånn, som gjør det dyrere og vanskeligere
å drive bærekraftig industri, så er det klart
at da flytter jo bare industrien.
Og så får du akkurat de samme utslippene,
for eterspørselen etter det du lager er jo
den samme.
Og så kan du hende det er Tysklands
redning da, at industrien rømmer fra Norge.
Fordi man gjør for mange kokoting.
Altså, da kan vi ende ved at den
norske industrien rømmer til Tyskland, og så kan
Norge levere energien til Tyskland, som tyskerne trenger
for å drifte den norske industrien.
Ja, det er jo fullstendig hjernedøtt hele greia.
Og så er det sluttpoenget her sånn, er
på et vis den der hangen til sentralplanlegging.
Du skal legge sånne der grand plans for
hele samfunnet fra politikkebenken på Stortinget, basert på
litt sånn tilfeldig aktivisme og overdrevene interesser.
For de som har mest ressurser til å
gå inn døra og snakke med deg, ikke
sant?
Yes, og så ender du opp med, fordi
du har samlet så mye makt i for
få og for dumme høner.
Og det er jo rett og slett det
det er, ikke sant?
Sånn, de kan ikke energipolitikk på Stortinget virker
det som.
Eller i hvert fall når du ser på
resultatet av den politikken de vet det, så
er det kanskje ikke de som skal ta
beslutninger på den type ting og på systemnivå
og sånn.
Og så har du for mange særinteresser i
disse fagetatene, og statkraft og statnett er jo
liksom sine egne imperier som har sine egne
interesser.
Så de skal heller ikke legge premissrammen for
hvordan du legger opp energipolitikken, ikke sant?
Og da er det jo egentlig bare en
sånn kjempe stor overføringsmekanisme fra skattebetalerne, som alltid
er de som sitter med skjegg i passkassa,
til de som er kyniske nok til å
sette opp industri i dette korporativistiske konglomeratet av
miljøpolitikk og klimatiltak og grønne organisasjoner og hva
det nå er for noe.
Og det er noe med at dette vil
jo ikke slutte før velgere blir oppmerksomme på
hvor gæren det er og slutter å stemme
på de partiene som tillater at dette bare
fortsetter og fortsetter og fortsetter og fortsetter.
Og det er litt forstemmende at du må
vente på en sånn kjempe stor sauflokk som
alle må, og sannsynligvis når de en gang
forstår det, så kommer de ikke til å
forstå det heller.
De kommer bare til å agere på konsekvensene,
sånn som høye strømpriser.
Og så blir konsekvensen av det at det
er motstand mot utenlandskabler, for det er jo
det som har gitt oss høye strømpriser.
Faen, ta utenlandskablene.
Men det er liksom fullstendig malplasert.
Det som har gitt oss høye strømpriser er
at vi har brukt opp mer og mer
av effektreservene våre.
Uten å bygge nye effektreserver.
Hadde vi hatt en kjempeutbygging av det som
kan levere effektreserver, så hadde jo strømprisen i
Norge selv på Stavanger-traktene vært mye lavere.
Fordi, vet du hva, vi har så overskudd
på effektreserver at det kan vi levere når
det er behov for det, og godt betalt,
og fylle de kablene ved behov uten at
vi går tom i Norge.
Hvilket jeg tror vi kommer til å gjøre
dette vinteren, så har jeg tro på at
vi skal få en liten brownout i Norge,
og det kanskje er sunt.
– Jeg er ikke sikker på om brownout
er sunt på vinteren i Norge, men Gud
hjelpe for en lærepenge, det hadde vært.
– Men altså, du kjenner forskjellen på brownout
og blackout?
– Brownout er verre.
– Er det brownouten som er verre?
Jeg har alltid tenkt at blackouten er verre,
for det er kanskje brownouten, blackouts, ja, ok.
– Den ene av de er hvertfall en
styrt grunn av blackout.
– Blackout er, skru av bryteren, det går
stort sett bra.
Det blir kaldt i stua og alt det
der, men med en brownout så renner det
noen tønner på dekk, som slår inn og
slår ut, og slår inn og slår ut.
– Fordi man kan ha en kontrollert avkobling
fra nett, sånn at du kontrollerer avkoblingen, og
når du kontrollerer avkoblingen så er det ikke
noen systemer som går i stykker, og så
kan man velge hvor man skal kutte den,
ikke sant?
Ok, vi kutter der, der og der, for
da har vi effekt på …
– Men hvis du får en sånn ukontrollert
utgave da?
– Det er det som gjerne er brownout,
for da har du ikke kontroll på det,
og så synker spenninga under, ja, så begynner
du å få opp …
– En ting er spenningsfallet, du tåler ganske
mye spenningsfall, men du tåler ikke verre frekvensendringer,
og i det frekvensen begynner å svinge, og
det er bare noen promille.
Da er det ordentlig krasj.
– Da er det mye som ryker, ja,
ja.
Men det hjelper vel ikke at vi fortsetter
å snakke om dette, vi kommer fortsatt til
å ha koko-klimatiltak og klimapolitikk, så …
– Jeg har jo troen på at virkeligheten
tar igjen …
– Den eier til slutt.
– Ja, men det er spørsmålet om hvor
mye dumt skal vi gjennom, hvor mye ressurser
skal vi misbruke, hvor mye skal vi gjøre
verre?
Før vi forholder oss til virkeligheten og gjør
det som faktisk er forluftig og må gjøres.
– Det er et helt grunnleggende poeng, og
det kom vel opp her …
Ja, egentlig i valgkampen også, da det var
snakk om kostnadene, den der statsminister-duellen mellom
Erna og Jonas, og disse ungdomspartilederne, og Sylvie
også.
Når Erna Solberg klarer å deflecte bort fra
kostnadene rundt klimamålene, til bare å si at
klimatiltak er viktig, det er et sånt hjernedødt
ikke-svar.
Eller det er ikke hjernedødt, fordi hun vet
hva hun gjorde, men det er fullstendig useriøst.
– Jeg synes det er useriøst at Solvangen
ikke stopper henne og sier …
– Ja, det er det.
– Svar på det spørsmålet.
Nå må du svare på det spørsmålet.
Dette er ikke spørsmålet.
– Men det er altså en sånn ting
som går igjen.
Jeg så en helt absurd klipp fra Storbritannia,
hvor det er noen som stiller det samme
spørsmålet til en eller annen middelalderende klimaaktivistdame, og
alt hun gjør er bare å heve stemmen
og si at klimatiltak er kjempeviktig.
Ja, men vet du hva det koster?
Hva er effekten av det?
Det er så viktig, det er så viktig,
det er så viktig.
Det er svaret.
– Men helt ærlig, Erna Solberg gjorde en
kjempejobb for å sørge for at Høyre fikk
minst to representanter, mindre på Stortinget.
Når hun løper cover for Stoltenberg og større,
i stedet for å bare la de stå
og gi det svaret som alle skjønner at
dette ikke er et svar på det faktiske
spørsmålet, hvis de bare hadde latt, så hadde
Arbeiderpartiet måttet ta den smelten.
Nei da, hun løp inn og stelte seg,
altså hun kasta seg på den håndgranaten.
– Jeg tror kanskje det er greit å
nevne at jeg tror ikke folk skjønner dette.
– Jo, jeg tror at...
– Folk synes Norgespris er en kjempeidé.
– Ja, men samtidig, det svaret som Erna
kommer med da, jeg tror de fleste, selv
de som er over 60 og faktisk ser
på debatten, de skjønner at dette er ikke
et svar på spørsmålet.
Jeg tror, altså i hvert fall en så
stor andel, at...
Jeg mistenker at Høyre mistet et par representanter
til FRP den dagen, men de kunne i
teorien tatt et par representanter fra Arbeiderpartiet til
Høyre bare for å holde kjeft, og det
er jo det Høyre stort sett alltid har
gjort, frem til de ble desperate nok og
begynte å måle ned mot 10.
Før det så var de ikke desperate, så
satt de jo bare rolig i båten til
enhver tid, hun mente ikke noe om noe.
De som mente noe om noe, de ble
bare kastet ut.
Ja, det gjør det, ja, men Høyre skal
ha for det.
Det er et kunststykke å klare å bli
mindre, å fremstå som et mindre troværdig alternativ
enn større, og det klarte de, ja, men...
Ja, jobb vel da.
Det hadde jeg faktisk ikke trodd, og der
er jeg imponert.
Så godt jobba, Høyre, og godt jobba, Trond.
Da er vi vel ferdig med denne episoden,
tenker jeg.
Ha en fortreffelig dag, folkens.
Yep, yep.
Takk for at du hører på Sidelinja podcast.
Vi vil gjerne noe bredere ut, så hvis
du snakker om oss, deler oss, eller anbefaler
oss i podcast-appen din, så er det
høyt verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidelinja.no. www.sidelinja.transistor.fm