Velkommen til Sidelinja, podcasten for politisk hjemløse.
Og de som gjerne skulle beholde litt mer
av skattepengene sine.
Rundt bor i dag den overbeskattede Trond Sørensen
og meg selv, Vegard Nøtnæs.
Gaslighting Trond, kjenner du begrepet?
Ja, det har jeg hørt om.
Jeg tror jeg har observert et par tilfeller
av det de siste par årene.
Ja, det kommer fra en film på, jeg
vet ikke, 50-tallet eller noe sånt, hvor
et sånt gaslight var en av aktørene i
filmen, men filmen handlet om en mann som
manipulerte sin kone og fortalte henne at det
hun så med sine egne øyne var ikke
sant.
Det var det han fortalte som var sant.
Og han manipulerte henne da gjennom denne filmen.
Og begrepet gaslighting ble da av stede kommet
fra den filmen.
Og så får man litt den samme følelsen
når man hører våre politikere som bekymrer seg
over at hvis du, Trond, skulle få et
marginalt skattekutt eller en avgiftslettelse eller noe annet
du hadde satt pris på, så hadde det
vært inflasjonsdrivende.
Mens når politikerne tar statens utgifter fra 1
.500 til 2.200 milliarder i løpet av
et år eller to, sånn må det bare
være.
Hvis du får 15 kroner ekstra å sløse
bort hver dag, da er vi i trøbbel.
Den diskusjonen hadde jeg faktisk med den godeste
Klaus Jakobsen fra Liberaleren podcast fikk jeg så
alt for lenge siden.
For det er et eller annet med at
staten nå står for 65 prosent røffelig av
pengebrukken, mens vanlige private folk står for 35
prosent av pengebrukken.
Men det er de private som skal holde
inn all pengebrukken som kan gjøres.
Og truppes enda mer.
Ja.
For staten får ikke nok rom til å
vokse.
Nei.
Så i budsjettforslaget, eller det som heter gul
bok i 2021, så var totale såkalte salderte
utgifter anslått til litt over 1.500 milliarder
kroner med et strukturelt underskudd på 313.
Det er det vi kaller oljepengebruk.
Det er akkurat det det er.
Fem år etterpå, så sier gul bok for
det året vi lever igjennom, akkurat as we
speak, så er størrelsesordenen 2.200 milliarder.
Mens...
Neida.
Paradoxet i dette er jo, som vi var
inne på, utrolig farlig hvis du skulle få
en krone eller to ekstra mellom hendene.
Mens politikerne seiler og gårer på livets grønne
grev med stadig mer forbruk, som jo, i
et visst perspektiv, det er deres valuta for
å bli gjenvalgt, er dette pengeforbruket.
Du vinner ikke valget uten å gi bort
navnens penger.
Det er noe med det.
Når vi da påmerkeligvis har klart å øke
kostnadene våre for å drive et samfunn som,
jeg må innrømme, ikke føles veldig mye bedre
i dag enn for fem år siden.
Altså, i form av hvilke tjenester man får,
og ja, legevidenskapen utvikler seg, og ja, vi
har fått AE, og det er mye greier,
men det har veldig lite med staten å
gjøre.
Men 700 milliarder ekstra koster det nå å
drive mer eller mindre det vi drev for
fem år siden.
Ja, men det har blitt så mye bedre.
Helse og tjenester har blitt bedre, skolen har
blitt bedre, og veiene har blitt bedre, og
nei, alt har jo blitt så mye bedre
av å få alle disse pengene.
Eller kanskje ikke?
Nei, altså, det eneste man kan si er
vel at hvis man ikke som velger, begynner
å bli litt oppmerksom på hvor inn i
helvete så mye penger disse folkene bruker, uten
å skape noe jeg klarer å identifisere som
merverdi.
Altså, det er klart, nå har vi ikke
regnet nominelle verdier, da, så vi har jo
ikke tatt for oss at inflasjonen der har
jo selvfølgelig spist opp noe av dette, men
ikke så mye.
Ikke 700 milliarder, det har det ikke spist
opp.
La meg sitere Einar Førde, som er en
veldig siterebar type.
Det å finne på å lure avgifter, som
folk ikke vet at de betaler, det er
en fin del av politikkerlivet.
Avgift er noe av det fineste i demokrati.
Jeg er ikke helt enig med han om
jeg kan si det sånn.
Nei, men det er hyggelig at han har
formulert det.
Ja, altså, det er veldig ærlig om ikke
annet, da.
Hva han prioriterter eller liker, så er han
veldig ærlig om det.
Jeg må innrømme at jeg finner andre som
har svevet rundt i den politiske sfære, som
er mer interessant å observere og sitere.
Ja, Keynes klinte til med å si at
utfordringen ikke er i de nye ideene man
får, men å unnslippe de gamle.
Politikere er vel omtrent definisjonen på å sitte
fast i gamle ideer, men heller mer penger
på det.
Vi skal ha jernbaner, for det er kult,
og vi skal ha veier, hvis du er
FPR, og vi skal ha aktiv næringspolitikk, hvis
du er i Arbeiderpartiet, og hvis du er
i Høyre, så ser du til Arbeiderpartiet, så
sier du at vi skal ha bittelitt mindre
av det Arbeiderpartiet vi har.
Ja, men med litt sosialisme i bunnen, da.
Ja, ja, ja.
Næringssosialisme.
Det kommer ikke framover her i verden uten
det.
Men det å henge fast i disse måtene
å gjøre ting på, og det blir bare
dyrere og dyrere og dyrere, fordi disse politikerne
har faktisk penger, de styrer dem, og da
styrer de dem til de formålene som ligger
dem nærmest.
Ja, og det jeg tror er grunn til
at de slipper unna med det i Norge,
for man slipper unna med det i Norge.
Det er fordi man har et så innfrøkt
og så detaljert skatt- og avgiftsregime, som
man heller så mye oljepenger opp på, at
folk skjønner ikke og merker ikke på samme
måte som i andre land.
Når politikere lover bort noe, og når de
bruker penger på noe, så er det jeg
som betaler, for det er skatten min.
Det er noe folk rett og slett ikke...
Det er liksom...
Nei, vi har vokst fra det i Norge,
for vi har så mye oljepenger.
Du skal ikke lengre til Danmark, ikke sant?
I Danmark så snakker man om skatt på
en helt annen måte, fordi danskene vet at
kommer det en ny offentlig tjeneste, så må
jeg betale mer skatt, så greit er det.
Fordi det er ingen andre til å betale
det enn meg selv.
Og da får du en litt annen diskusjon.
Du gjør det.
Dette veibruksavgift-lettelse-greiene, som vår svært ansvarlige
og dypt tenkende statsminister har vært svært bekymret
over, ved å advare om inflatorisk press, og
at det kan fort bli krise av dette
hvis vi kutter 6 milliarder.
Og det bare kommer folk til gode.
Og da, mind you, det er 6 milliarder
som folk hadde før, men som de nå
ikke har, fordi prisen har gått opp.
Ja.
Sett det opp mot 660 milliarder i bare
strukturell utgiftsøkning på fem år.
Altså, det er sånn, hvis du har 1
.008,50 kroner i lomboka di, og går
forbi en stakkars tigger på gata, gir han
de myntene, 8,50 kroner i øre, da
er det et problem.
Da har du et dypt skittproblem.
Hvis du har 1.008,50, så går
det bra.
Ja, nei.
Jeg må si at jeg har veldig vanskelig
for å forstå, eller for å overvise meg
selv om at en fyr som Støre i
det hele tatt forstår hva han snakker om.
Fordi det er liksom det der å ikke
være bekymret over at staten vokser i det
tempo den gjør.
Ja, og så er det sånn, når man
måler denne inflasjonen på, så vil jo hver
prisvekst være inflasjon.
Det betyr jo at det dyrere, altså hvis
innsatsfaktor energi blir dyrere, så blir alt dyrere
å gjøre, og så må man nødvendigvis øke
prisene, eller produsere mindre for den samme energien.
Man skulle nesten tro at det var mer
inflatorisk enn å redusere litt på noen avgifter,
slik at prisen for å produsere holdt seg
lav.
Man skulle tro det, men hva vet vi
om bønder på gulvet?
Det er jo disse, adelen på Stortinget som
vet hva de driver med.
Adelen på Stortinget, de har en hammer, og
alle problemer er helvede en spigger.
Det er nøyaktig slik det fungerer, og er
du bonde, så har du å holde kjeften
din på ting som du ikke vet noe
om.
Men disse nesten 700 milliardene ekstra, de er
jo faktisk innrett fra et sted, og de
er innrett fra privat sektor.
Det er det de er.
Og så er det noe som er direkte
i skatter og avgifter, og så er det
noe som bare er ved at staten eser
ut og tar opp en større del av
økonomien.
Fordi i en naturlig ubesuddelt verden, så betyr
det jo at økonomisk vekst blir absorbert av
de private markedene i form av høyt levestandard
og nye tjenester og varer og bedrifter og
ting som fungerer og gjør oss aller rikere.
Men dette spiser staten opp fortløpende, og det
er ingen bekymring å spore virkeløs om hos
levende politikere i Norge.
Og da kom vi jo rett over i
dette Motten-Bailey-styret.
Hvis du kritiserer disse 700 milliardene, så får
du tilbake at nå er vel ikke du
tilhenger av kreftsykepleier og barnehager og skoler og
beredskap.
Svaren min på det pleier å være jo,
men jeg vil jo da ikke så vondt
at staten skal tilbake noe av det.
Men hvis du er på dette avgiftskuttet på
6 milliarder, for liksom å bare lette torturdevisen
på vanlige folk, så er det da nei,
nå er det når dette blir inflasjonspress.
Ja.
Og veldig, veldig farlig, og vi kan skape
en krise.
Og det, ja, det er jo noe som
leder en til tanken om en alternativ handlingsregel.
Det tror jeg det er noen som har
spilt i den hele episoden, faktisk, i en
eller annen podcast.
Ja, jeg lurer på det, og kanskje nevnt
det i enda flere.
Ja.
Og det er vel, når vi først skal
snakke litt om alternativ handlingsregel, så er det
vel verdt å si at vi er i
ferd med å bygge en ny nettside for
podcasten.
Ja.
Og den er laget slik, det er da
sidelinja.org.
Og hvis du går inn der, så kan
du søke på alt som har skjedd i
Sidelinja siden starten.
Snart 300 episoder.
Og hvis du, for eksempel, skriver alternativ handlingsregel
i det søkefeltet, da får du opp en
spilleliste med alle kapitler fra alle episoder på
tvers av alle episoder, som du kan spille
av i rekkefølge, hvis du vil.
Du kan faktisk konstruere din egen drømmeepisode.
Ja.
Og Arne kommer selvfølgelig til å sette opp
alternativ handlingsregel og høre på den i loop.
Ja, ja, ja.
Mens andre kan finne på å lure på
regjeringskvartal, eller...
Hvis man lurer på hvor detaljert den er.
Ordet neger har gått igjen i 12 episoder
i løpet av året, nå snart 300 episoder.
Ja.
Vegard var litt bekymret, men alle de kommer
opp, så hvis du vil høre oss bruke
det ordet i 12 segmenter, så kan du
få opp akkurat det.
Og hvis vi hadde vært store nok til
å få dekning, så hadde vi blitt beskyldt
for at vi har egen neger-spilleliste.
Joe Rogan gikk jo på en kjempesmeld der,
for han hadde jo brukt den amerikanske versjonen
av litt mer hardcore.
Noen anledninger.
I sitater riktig nok, da.
Det ble det jo dårlig stemning av noen
år siden, da måtte han krabbe ned på
gulvet og be om unnskyldning.
Ja, men da er i hvert fall alt
neger-innholdet vårt samlet på et brett.
Og det er vel også sånn bortimot ikke
-kanselerbart, for det er vår egen server.
Ja, det er det.
Da må man gå til de som holdt
på å si, setter opp en kontakt med
serveret og får dit.
Ja, de skal få jobbe litt for å
få kanselert, det tror jeg.
Men ja, det var vel med det å
si at det er noe mulig å søke
og filtrere og finne frem.
Du kan søke på navn og temaer og
stikkord og fritekst og hva du måtte ønske.
Og så er det litt sånn beta-versjon,
så det er ikke helt offisielt enda, men
det går an å leke med det hvis
du har lyst.
Ja.
Vegard har fått utviklingsstila, så hvis du synes
det var litt dårlig med en sånn dynamisk
forskjed, så skulle du bare se det han
utvikler på baksiden.
Fordi det får VG's ansatte til å smelte
henne og bare si, hvorfor har vi ikke
dette?
Ja, vi får se.
Ferdig er det ikke.
Nei.
Men forskjeden er i hvert fall funksjonell.
Men alternativ handlingsregel for å legge et kapittel
til den spillelista da.
Der har vi jo snakket om at en
vanlig handlingsregel er 3% avkastningen av aldrifondet,
den kan politikerne bruke.
Og siden den vokser hvert år og nå
er på, hva faen, 600 milliarder eller noe
sånt, så begynner det å bli gærlig mye
finansiell formue som bare ruller som en tønne
på dekk.
Og som politikerne kanskje løser bort på å
elektrifisere sokklen, eller lage skippstunnel, eller dobbeltsport i
Moss.
Eller kjøpe klimakoter i Pakistan.
Eller det.
Og den alternative handlingsregelen sier at, vet du
hva, drit i de der aldripengene.
Det som ikke er lov er at staten
vokser raskere enn økonomien.
Og så kan du godt si at det
er en kunstig hindring for staten Norge som
har så mye penger.
Men det er altså en sunnhindring, fordi den
legger litt disiplin til et domene som ikke
har noen naturlig disiplin, og ikke har voksne
mennesker i systemet som innfører sin egen disiplin.
Det verste er det.
Du vet, den som hadde protestert aller først
på denne alternative handlingsregelen, det er Høyre.
Ja, sånn.
Det er et tulleparti.
Ja.
Men det er jo verdt å peke på
da, at det er ikke bare meg og
Arne og deg og sånn.
Det er tidligere visesentralbanksjef Kvikstad, og det er
jo en av de tidligere personene vi har,
hvor vi faktisk snakker om det med utgangspunkt
i artiklen til Kvikstad for et par år
siden, som tar til ordet for en alternativ
handlingsregel, fordi den opprinnelige handlingsregelen har nå så
stor finansiell virkning på statsprosjektet og hvordan staten
og Norge drives, at du må tenke på
det på nytt, fordi forutsetningene er ikke de
samme lenger som de var da man laget
den opprinnelige handlingsregelen.
Og da begynner man jo å komme til,
vi har snakket om før, at kanskje den
oljeformulen kunne deles ut som kontanter til folk,
og så får staten finansiere det den trenger
å finansiere med skatter, men som en sånn
pragmatisk løsning på da kommer faktisk fordelen av
folk til gode, og så vet de best
selv hvordan deres liv innrettes med litt mer
penger mellom hendene.
Men handlingsregelen i dag, 3 prosent av oljefondet,
er altså 9000 kroner i måneden per innbygger.
Det er litt voldsomt.
Det er merkbart.
Altså det er ikke det, du kan godt
bruke det i min verden, men da burde
det ikke være noe særlig skatt igjen på
noen inntekt, hvertfall.
Nei, men det det endrer opp med, er
at vi viser ingenting til de pengene, og
så får vi det høyeste skattnivået i verden,
og så får vi masse avgifter på toppen,
og så får vi moraliserende politikere på toppen
av det, som sier at hvis vi legger
igjen noe penger på bordet til folk flest,
ja, da blir det inflasjonspress.
Og det vil vi ikke ha.
Da blir det høyere boligrente.
Og så ser vi at uten at de
har lagt igjen noe penger på bordet til
folk flest, så blir det jo høyere renter
de kan ha velget.
Ja da.
Da de gikk til valg på at de
skulle ha renter ned.
Ja ja, for det var det som kaltes
trygg styring.
Ja, så det er jo en fin gjeng,
det må jeg si.
Altså, det er frekkhetens nådegave for hva man
kan finne på å si når det er
valg for å vinne velgere.
Den har liksom ingen, det er et bunneløst
brønn.
De sier hva som helst.
Ja, og la oss også, man husker jo
krakket på 80-tallet og bankkrise på 90
-tallet og sånn.
Og dette var jo på den tiden da
man forstod at sentralbanker skulle være uavhengige i
stedet for politisk styrt.
Ja.
Og det har jo vært rådende prinsipp etterpå,
at det er poeng i seg selv at
sentralbanken skal drive med sine greier og se
på sine tall og sine indikatorer på egenhånd
i et lukket rom og politikerne kan si
og peke og løfte pekefingeren og gjøre alt
de vil, men sentralbanken bestemmer.
Så har du finanspolitikk på den ene siden
og pengepolitikk på den andre og pengepolitikken er
uavhengig av det første.
Og vi har jo hatt sentralbanksjefer i Norge
som har gått ut og blandt seg litt
inn i samfunnsdebatten.
Vi har jo for eksempel si at, ja,
men hvis partene i arbeidslivet lager et så
generøst lønnsoppgjør som man nå legger opp til,
ja, da kommer jeg til å heve rentene.
Og det skjedde.
Og det skal jeg si noe om, det
savner jeg fra hun Ida Vollenbakke.
Hun er for passiv og for forsiktig i
uttalsene sine.
Mens han tidligere, nå husker jeg ikke hva
han heter, sentralbanksjefen, han var liksom veldig tydelig
der at, nei, nå må dere holde det,
eller nå må dere begrense det, for hvis
ikke så blir, så skrur jeg opp renta
til det jeg spiste opp.
Ja, og det var ikke en sånn, det
var ikke et politisk innspill, det var bare
en sånn, du vet hva, sånn leser vi
verden, dette kommer til å skje hvis dere
gjør A, dette kommer til å skje hvis
dere gjør B.
Vær så god, velg selv.
Men tenk om Ida Vollenbakke hadde gått ut
og sagt dette da, til, ja, hvis dere
legger så mye penger på bordet i dette
statsbudsjettet, da må jeg skru opp renta.
Ja, men faen, jeg skjønner ikke hvorfor.
Det hadde vært en helt rimelig, altså, kan
du si det til parten i arbeidslivet, så
kan du si det til finansministeren også, du
vet hva, nå må du utvise mange mål
her, så når du bruker så mye penger,
da må jeg skru opp renta.
Og så kan vi jo ta dette et
tak videre, fordi vi snakker om alternativ handlingsregel,
kombinert med at uttaket fra oljefondet blir lagt
opp som en sånn personlig inntekt til folk.
Så om det er vår rikdom, la oss
dele den ut i ansvarlige rater.
Det trenger ikke å være 3%, det kan
jo være 2%, det kan være halvannen eller
en, men 1% er 3000 kroner i
måneden, ikke sant?
Det er jo en barnehageplass med gamle satser.
Altså, du kunne gjort det.
Men du kunne gjort mer, fordi vi har
jo tidligere snakket om folkeaksjeselskap, fordi sånne statlige
mastodonter som Statkraft og Statnett, de har jo
ikke bare, ikke bare styrer de veldig mye
av energipolitikken i Norge, fordi de er store
lobbyaktører og korporativistiske entiteter.
Men de gjør veldig mye dårlige investeringer uten
oss.
Ja, men saken er, de genererer jo helt
vanvittige mengder penger, ikke sant?
På å egentlig, når det kommer til stykket,
tyne den befolkningen som eier dem.
Ja, du kan jo si at det er
sikkert samfunnsøkonomisk lønnsomt og sånt, og det har
jo vi argumentert for mange ganger før, at
kuttengangskabler er bra det.
Men det er bare at du har et
helt idiotisk system på baksida som gjør at
det rammer vanlige folk og begunstiger staten enda
mer.
Ja, fordi altså, vi må begynne å skille
mellom hva som er statsøkonomisk og samfunnsøkonomisk lønnsomt.
For det er mye som er statsøkonomisk lønnsomt
i Norge, men for befolkningen som helhet, så
er det bare negativt.
Men ikke sant, hvis du tar samfunnsøkonomisk lønnsomt
til å bety at på tvers av privat
og offentlig sektor, hvis du bare sier at
privat og offentlig er en blob, så er
det lønnsomt.
Men det er bare at hvis de som
bestemmer over hvem som skal nyte fruktene av
at dette blir lønnsomt, så er det jo
politikerne som bestemmer det, via disse kjempeselskapene.
Og da har jo vi foreslått tidligere at,
vet du hva?
La oss gjøre dem om til Folkeaktsjeselskap.
Statsboligselskapet ditt gir en aksje, da får du
stemme på Generalforsamling og du får en del
av utbytte.
Og for et par år siden da vi
snakket om dette, så ville utbytte per år
være 15 000 kroner.
Altså, tusen lapp og litt i måneden, det
også.
Så oljefondet på ene siden, 9 000 kroner
i måneden.
Statkraft og statenett, sikkert mer enn nå, men
en tusen lapp eller to på toppen i
utbytte.
Og så kan du jo fortsette statolj.
Det blir fort...
Det var jo til og med kjent som
en folkeakse på et tidspunkt.
Og så videre.
Poenget er at du kunne innrettet norsk politikk
på en veldig annen måte enn politikerne vi
har velger å gjøre.
Hvis vi utbetaler de pengene til befolkningen, og
så skattelegger de, så vil de jo bli
veldig mye bedre oppmerksom på hvor mye bøde
de betaler også.
Nå kunne jo enkelte si at det er
jo negativt, for da kan det bli folk
sure.
Det er akkurat det som er poenget.
Fordi da ser man hvor mye betaler man
for hva man får tilbake.
Og det ville vært en bra ting.
Det er jo helt galskap.
Du må betale for skipstunnel og elektrifisering av
skokking på den måten, i stedet for at
du ikke merker noe til det og bare
kommer rett fra oljefondet.
Ellers så har vi jo bevilget masse penger
til havinn.
Det er ikke sikkert at det hadde blitt
det da.
Nei, og jeg mener ja, man skulle jo
tro at det demokratiske systemet med velgere i
valg og sånt, førte til at man etter
hvert ble oppmerksom nok på disse mekanismene, til
at man ikke stemte på idiotene som tar
disse beslutningene.
Men det viser seg jo at valg etter
valg, så fortsetter man å gjøre det.
Og så er det jo de som tar
beslutningene, de finner jo ut at ja, da
lager vi en valglov som gjør at ingen
kan utfordre oss.
Det er jo mye lettere enn å...
Og så tar vi alle penger vi overskuddet,
og så sier vi at nå er det
veldig vanskelige tider, og avgiftslettelse kan gi inflasjonspress,
og det kan vi ikke ha.
Snu alt det der på huet, og si
at vet du hva, del ut penger først,
og så kan staten komme med lua i
handen, og si at vi må faktisk ta
inn så så mye skatt for å finansiere
disse tjenestene som vi har bestemt i valg
at vi skal ha.
Men det må folk faktisk merke.
Men det krever en helt annen tilnærming til
skatt, fordi i Norge så har vi en
tilnærming til skatt hvor det er hvor mye
kan vi ta?
Hvor mye er det mulig å ta?
Ja, hva er den gamle vitsetegningen fra skatteetaten?
Selvanngivelse?
Hvor mye penger har du?
Og når kan vi hente dem?
Det er litt sånn tilnærmingen til skatt i
norsk politikk, mens det vi burde ha det
var en tilnærming hvor det var hvor mye
er det strengt nødvendig å ta for å
finansiere det vi skal finansiere.
Og det du beskriver nå når vi snur
dette systemet på hodet så folk må holde
på å si vi får det på en
skatteregning så blir det mer.
Hvor mye er vi nødt til å ta?
Og i større grad, hva må vi prioritere?
Fordi prioriteringer er jo egentlig det vi underliggende
sett etterlyser har sånn.
Når du har et politisk liv som har
klart å prioritere elektrifisering av sokling og skippstunnel
og dobbelt spor hit og dit og regjeringsbygg
som er verdens dyreste bygg.
Fornebybanen.
Og det ene etter det andre etter det
tredje.
Ikke sant?
Enhver forstår jo at disse folkene er gærne.
Ja, altså hvis du setter deg ned med
de og forklarer det i detalj så tror
jeg kanskje det går opp for dem.
Men det er bare at da må vi
bli store.
Jo, jo.
Men jeg mener sånn, du kan jo ikke
La oss si da et sånt argument som
jeg av og til ser på venstre sida.
En sånn at hvis folk beholder penger selv
så kan de jo risikere å sløse det
bort.
Ja.
Og liksom, ja.
Det kunne skjedd.
Jeg tror det er inn.
Men merke til ordet kunne.
Ja.
For det er forskjellen.
Når du sender det til staten så er
du helt sikker.
Jeg kan si det på en helt annen
måte.
De kunne jo risikere å ikke sløse bort
like mye.
Det kunne være en mulighet.
Ja, det kunne være en stor mulighet for.
Men ellers så kan vi som jeg sa
i sted, vi kan bruke de.
Når vi ikke har sånne regler så kan
vi kjøpe klimakoter.
Det kan vi.
Hvor vil du kjøpe en hvis du kunne
velge?
Her har jeg litt sånn jeg vet ikke
om jeg synes det er fornuftig eller ikke,
men Pakistan er jo da stedet å kjøpe
klimakoter og gjøre klimatiltak nå for norske skattepenger.
Det byr meg selvsagt imot på alle bauer
og kanter.
Men samtidig er ikke det veldig mye billigere
enn veldig mye av de tiltakene vi driver
med i Norge fra før?
Rent økonomisk så er det faktisk mer fornuftig
å kjøpe de kvotene i Pakistan enn å
gjøre tiltak i Norge.
Når vi ser hva kostnaden for tiltak i
Norge er det er tross alt, jeg tror
det er det dyreste tiltaket jeg har funnet
der koster en million per tonne rånd.
Da fikk jeg litt protester av Øystein Sjøyde
på den gangen tiden, jeg sa at dette
på marginen, så sier han ja, men jeg
tror ikke dette her stemmer helt, men jeg
regner velvillig så har vi klimatiltak på bygg
og anlegg på 113 000 kroner per tonn
CO2.
Da kjenner jeg at da begynner jeg å
bli litt ivrig på å ta det kuttet
i Pakistan til en tusenapel likevel.
Ja, det er jo et røvekjøp.
Ja, det er det da.
Det er jo interessant, du har en stat
som er fullstendig overkapitalisert og har forpliktet seg
til disse komplett urealistiske net zero halveis i
2035 og der er det mest koko og
alle som sier det høyt vet jo at
dette bare er tull.
Det er ikke gjennomførebart, ikke sant?
Så får du denne internasjonale avlatshandelen da.
Fordi at disse her folkene med bærekraftspinn på
jakkeslaget, de må liksom vise at ja, men
vi mener allvar, vi gjør noe med det.
Så kjøper du noe skrot i Pakistan til
hundrendel av prisen for å drive og ødelegge
anleggsbransjen.
Hvis de bare hadde sluttet å ødelegge anleggsbransjen
på toppen.
Men vi fortsetter jo med begge deler disse
idiotene.
Ja, det er jo problemet da.
Jeg tenker sånn at hvis vi hadde brukt
20 milliarder i året på å kjøpe alle
de klimakotene vi kan av Pakistan og jeg
driter egentlig litt om Pakistan gjør de kuttene,
ikke bare de sier at det gjør det.
Bare vi får regnskapsspørt at det er i
orden.
Bare vi får regnskapsspørt det her.
Kan vi gjøre dette til en hundredel av
prisen av de noldustiltakene vi kjører på oss
selv her i Norge?
Bare sørg for at papiren er i orden
på dette her så er vi happy og
så kan vi droppe alt annet.
Da kan vi begynne å kutte CO2-avgifter
og alt som er fordi vi bare kjøper
det tilbake i Pakistan, ferdig med det.
Jeg har lest mer enn min sunne dose
av selvutviklingsbøker i min ungdom.
Svakhet vet, men kiosklitteratur, ikke sant?
Du har jo hatt en positiv utvikling da.
Poenget er jeg leste en gang i en
sånn bok så var det noen som var
veldig opptatt av at du var accountable til
noen andre og at en sånn greie hvis
du skulle slanke deg, eller du skulle spare
penger eller du skulle ditt eller datt, kunne
jeg ikke sant, hvis jeg hadde det målet,
så kunne jeg gjort en avtale med deg,
Trond, og sagt at hvis jeg ikke sparer
tusen kroner, så skyller jeg deg tusen kroner.
Du gjør ingenting for det spengte jeg helt,
sånn meningsdruten du kan bare sitte der.
Jeg kjenner at det er en deal vi
kan gå på det.
Og hvis jeg sparer tusen kroner, så får
du ikke tusen kroner.
Men hvis jeg ikke sparer de pengene, så
koster det meg dobbelt så mye, ikke sant?
Du bare lager en dystete regel for å
disiplinere deg selv.
Det er jo dette vi snakker om her.
Fordi ingenting annet fungerer.
Så man er på rasjonelle argumenter, regnestykker, resonemanger,
prioritering.
Ingenting fungerer.
Så vi må få disse idiotene til å
gå inn på en eller annen i Elton
Holders avtale med et annet land, et annet
sted i verden, som bare sitter og ser
på deg med store øyne og sier, hvorfor
i helvete sender dere oss bare penger?
Jo, fordi vi...
Kan dere bare ta imot, vær så snill.
Vi har en sånn UD-politikk.
Vi har en sånn UD-politikk i Norge.
Vi er UD, så sender vi penger overalt
til alle, også i Norge.
Og vi prøver å få redusert det, så
hvis vi kan sende litt mindre penger til
dere enn vi sender til disse andre stedene
og fortelle oss selv at det ene nå
erstatter det andre, og at vi prøver på
den måten å få brukt mindre penger.
Vi driver med sånn på andre ting også.
Jeg tror det siste jeg fikk med meg
nå, det var at vi ga 85 millioner
kroner til BBC.
Vi har en bistandsfond som de skal bruke
på å gjøre folk, det var en etlast
nede i Afrika, litt sånn klimabevisste.
Ja, det er så godt.
Det er liksom...
Da er det jo...
Kan man enda opp med at det er
bedre å sende det til Pakistan hvis de
gjør ingenting med det?
Kanskje de til og med kan love at
vi bare tar pengene vi skal ikke gjøre
noe med det.
Nei, men skriv en faktura, spesifiser den så
det ser bra ut, og så er vi...
Skriv at dere har planta noen trær og
kjøpt noen kjortlør til en eller annen fyr
ut i et fyrpass.
Her er det fire sånne ISIS-terrorister og
de pusta så mange kilo, og det er
tiltak.
Something, something.
Men jeg vil bare få det på papir,
riktig format.
Brevhode fra utenriksdepartementet deres.
Og stempel, helst.
Så putter vi det i en monter når
det kommer tilbake til Oslo, og så sier
vi der har vi investert, det er net
zero og bærekraft, og bærekraftspinn kan vi legge
inn i den monteren, og så sparer vi
masse penger, for da kan vi kutte ut
og bruke hundre tusen kroner tonner på å
få Trondt å kjøre el-gravmaskin.
Eller el-lastebil, det skal jeg slutte med
nå.
Skal du det?
Ja.
Hvis jeg tar helt feil, så er det
den elektriske lastebilen jeg kjører solgt.
Med et verditap på Hvis du vil gjette
verditapet per år på den?
Den blir akkurat to år gammel.
Ja, ok.
To år gammel lastebil brukt i aktivt tjeneste,
det vil jeg tenke har tapt langt over
halvparten av verdien sin i hvert fall.
Ja, i hvert fall rett over halvparten eller
akkurat halvparten.
Jeg vil faktisk svare.
Fra 5,5 til 2,5 eller noe
sånt.
Ja.
God business, eller?
Altså, kontra leiden din så har det vært
det.
Fordi så dyrt det er å legge inn
sånn elektrisk transport.
Så det har det vært, til tross for
1 million årlig kostnad på avskrivning på noe
du omsetter for i beste fall 3 millioner.
Det vi argumenterer for her, Trond, er noe
vi normalt vil være imot.
Det er nemlig et begrep jeg tror vi
skal innføre.
Revisor tilfredsstillende bokføring av kvoter.
Ja.
Vi skal bokføre dette på en måte som
tilfredsstiller revisor, enten han er riks eller vanlig.
Ja.
Du har lovet kvoter.
Her er det kvoter de har betalt for.
Her er papiret med stempel og greier og
brevhodet fra utenriksdepartementet i Pakistan.
Hvis det ikke er ordentlig.
Da kan vi legge ballen død.
Hvis dette ikke er bra nok, så får
du gå til Pakistan og klage.
Nettopp.
Helt supert.
La oss i den desperate situasjonen vi er,
bare si at dette er et godt tiltak,
heie klimakvoter i Pakistan.
La oss kjøpe mer av dem.
Pakistan, vi kan kjøpe dem i Kamerun eller
hvor som helst for mine.
La oss handle med de fattigste landene.
Fattige land i hele verden, kjøp klimakvoter, fri
oss fra våre egne selvpisking og hjelp oss.
Hele politikken her er innrettet for å få
Støre og hans medsammensvårende til å tenke at
nå har vi gjort en god jobb der.
Og så har de fått delt ut penger
utenlandssamtidig, så det er dobbelt god jobb å
gi selvfølelsen.
Bistand og klima kunne ikke vært bedre.
Det hadde vært billigere og bedre og mer
effektivt og samfunnsgammelig.
Jeg foreslår at det neste stedet de handler
er Haiti.
La oss kjøpe, bruke fem i dag der
vi kan få fryktelig mye klimakvoter, veldig billig.
Kuba må jo være kjempebillig nå.
De har jo ikke olje igjen som folk
sykler, dermed må de ha fryktelig mye klimakvoter
å kunne selge oss.
Jeg tror vi skal sitere Carl Jung i
tillegg her.
Inntil individet gjør det ubevisste bevisst, vil det
ubevisste styre livet.
Det gjelder for politikere også.
Når individet ikke skjønner hva som skjer, og
så er det bare skjeven som har spilt
deg i et puss og så ble det
som det ble, så tror jeg disse klimakvotene
i Pakistan har samme effekt for støret og
ko.
La oss bare lage et tullopplegg som gjør
at de får tilfredsstilt det hullet de har
i sine sinn og så er vi ferdig
med det.
Så er vi alle enige om at nå
er vi ferdig med det.
Men, det er jo bedre å bruke disse
pengene på å kjøpe sånne klimakvoter i Ingemannsland
enn for eksempel å dele ut helt absurde
NOA-tilskudd til milliardærer som skal ha nye
gressklipper.
Ja, for dette var Are som hadde saken
og så tror jeg Benjamin skrev om det
i innigheter.
Jeg tror også Are har skrevet om det
i innigheter.
Jeg tror Benjamin sin sak var med bildet
av Are.
Ja, det kan være.
Det er jo denne klientifiseringen fordi han Andresen,
milliardæren som får statsstøtte for gressklipper, han sier
jo at dette handler jo om at det
er en tilskuddsordning jeg har ansatte på dette
stedet som vi skal ha gressklipper og der
er det noe sånn insentivordning for å legge
til rette for blomster og bier og naturreng
og det ene og det andre.
Det er sikkert oppladbar og elektrisk, ikke sant?
Garantert, ikke sant?
Og så sier han at jeg har ansatte
der og de fyller jo ut skjemer og
søker om ting som følger med på ordninger
og det er liksom sånn her bare.
Og det er jo fordi vi har laget
et samfunn hvor du skal søke om penger
fra staten for å kjøpe gressklipper.
For å drive butikken din.
Det er det som er gjennomgående.
Du skal få betalt av staten for å
drive næring.
Du skal ikke drive næring og så tjene
penger på det.
Nei, staten skal inn og dele ut sosialstønad
til bedrifter som skal kjøpe inn spesielt statsgodkjente
utstyr til å gjøre jobben sin på spesielle
felt som staten hadde vært veldig trivelig med
om noen ville drive med.
Ja, og det er jo liksom Hva skal
man si?
Når jeg snakker om klientifisering så er det
jo en sånn folk blir jo ansatte som
fyller ut skjema og følger med på system
og sånn.
Du er jo ikke nødvendigvis klientifisert i den
forstand.
Men det er det der at premisse for
hvordan du skal leve livet ditt og gjøre
ting er at du skal søke staten om
tillatelse og så kan du få støtte.
Og hvis du ikke får støtte så er
det jo ikke noe vits i å gjøre
det.
Og det er jo det premisse som underligger
veldig mye av det der innovasjonen i Norge
og aktiv næringspolitikk og hvordan folk driver.
Jeg kan ikke starte noe hvis jeg ikke
får støtte.
Nei, og så søker du om støtte da,
og så får du en haug med regler
som du skal følge i denne næringen din.
Og hvis byråkratene der er fornøyd, ja, så
får du støtte da, så trenger du ikke
tjene penger eller at det er lønnsomt eller
at det skaper verdi for noen.
Nei, du må opprettholde eller tilfredsstille byråkratiets behov
for dokumentasjon.
Ligner egentlig fælt på den der Pakistan-greia.
Bare de får stemple på papiret sitt og
fylt ut de riktige feltene.
Så kan du rapportere at nå har vi
støttet næringsutvikling i Norge, vi.
Uten oss hadde det ikke blitt noen næringsutvikling,
si.
Nei, da er alt bra.
Det er det.
Og da er vi jo litt sånn full
sirkel her da.
At da begynner det å ligne på at,
tenk om folk bare kunne beholdt pengene sine
sjæle i utgangspunktet.
Og så har vi sett hva som skjedde
om de fikk de ting og kanskje de
skapte verdier og lagde ting som lønte seg.
Bare tenk hvor mye penger de hadde spart
på ikke å ha alt det saksbehandlingskomplekset i
staten.
Ja, at de faktisk dremmer noe nyttig i
stedet for å sitte og flere sånne pandirmøller.
Flytte penger ut i tre sirkler og fire
luper før de kommer tilbake til et eller
annet som har betalt ti ganger så mye
i skatt.
Det er jo altså.
Fordi Det er tullete.
Hva er det man, hva skal man si,
hva skulle man gjort uten denne staten da,
ikke sant?
Fordi man så jo nå ja, vår venn
Peter poengterte vel at det var litt.
Det blir rapportert i pressen om at det
var litt trøbbel på toget til Gøteborg.
Og han priset seg lykkelig over å ikke
være en aktiv kollektivbruker fordi dette toget stoppet
fordi det var noen trær som hadde velta
over linja og ikke kommer det der ut
og ikke kommer det der frem og ikke
kommer det der tilbake.
Og så blir du sittende på dette toget
da, en haug med folk og dassen begynner
å tette seg og ikke sant, det var
vist det hadde ikke vært så hyggelig på
dette toget da.
Nei.
Og man skulle jo tro at tog med
egen liten trassé og linje og svære greier
og drevet av staten og alltingen, burde jo
være noe av det mer robuste her i
samfunnet.
Sånn beredskap, her får vi nei da, begynner
å blåse litt.
You're all fucked.
Og da kan man jo spørre seg hvorfor
vi skal fortsette å bygge dette veldig sårbare
transportsystemet.
For det er jo jævlig dyrt i tillegg.
Ja.
Og da er jo, ja, sånn, du sitter
på den ene siden, aktiv næringspolitikk, her skal
bare bedrifter som er statssanksjonerte poppe opp men
de skal til gjennom for masse millioner av
oss for å sløse det bort da.
Og så går de i kunker etter noen
år og så ble det ingenting.
Så bygger vi jernbanelinjer og de tåler jo
faen ikke at det blåser en gang i
påsken.
For det har du aldri gjort før.
Nei, men altså det er veldig naturlig, dette
er faktisk studert litt nærmere en gang i
tiden.
Så det som gjør at disse tågene ikke
tåler vind på godstog det er jo fordi
de samme konteinerne sitter på biler.
Og da sitter de fast på bilen da
sånne egne låser, en i hvert hjørne og
så sitter den konteineren fast.
Men det kan du ikke gjøre på godstransport
på jernbaner fordi hvis det da begynner å
blåse så er skyndegangen så mye smalere enn
konteineren at da velter tåget.
Ja, altså du må blåse av konteineren, det
er det som er trikset.
Trikset er å la hele konteineren blåse av
enn å blåse av hele tåget.
Jeg er jo ikke helt uenig i den
vurderingen.
Nei.
Sånn jernbaneteknisk.
Nei, sånn rett jernbaneteknisk.
Men det sier noe om systemet da.
Ja.
Så det er grunnen til at man ser
sånne ting at det har skjedd før også
at konteinere har blåst av tåg fordi de
sitter bare fast i lengderetning så de kan
ikke skli men de kan vippe.
Så da dette tåggreiene du begynner med jernbanet
ved likehold fordi sånn i prinsippet så kunne
du ved likeholdt trasseren sånn at disse tingene
ikke skjedde når du begynte å blåse.
Ja, men da må du rett og slett
sette opp vindskjerming hele veien.
Ja, eller kutte trærne som er så nærme
at de kan velte over eller hva vet
jeg, noe annet.
Men det kan jeg jo ikke forstå at
det ikke er mulig.
Hvis du mener alvor med at dette er
beredskap på viktig og hovednæringsvei og pulsårer liksom.
Nå tenker jeg at vi kanskje skal basere
oss på noe beredskap som er litt mer
robust enn tåg.
Jo, jo, jo.
Nei, det er greit.
Og det vi vel koker ned til her
er at tåg er en ganske dårlig idé.
Ikke for første gang.
Men så har du disse NOVA-subsidiene til
Naturmangfold og så ender det opp med at
han der Johan Andresen får statsstøtte til å
kjøpe gressklipper.
Og for alt jeg vet så kan det
hende at det er noen naturmangfold langs jernbanen
også som du ikke kan rydde.
For det er noen humler og det er
slipe som hekker der.
Det har jo vist seg til å være
et veldig problem for denne jernbanen som skapte
Hamar.
Der er det et veldig problem med noen
naturmangfold som gjør at de må bruke i
hvert fall ti år til på å bare
planlegge en ny bro ved siden av den
gamle tågbroa.
For det skal liksom bare bli et bord
til.
Ja, nei.
Absurditeten i dette er så betydelig.
Jeg vet ikke om vi trenger å si
noe mer om det.
Nei.
Den kommer til å fortsette i det uendelige.
Eller til noen som sier nå er nok
nok.
Du, holdet for i dag gjør du ikke.
Ja, det var det jeg tenkte.
Så kanskje vi skal si at nå er
nok nok.
Ha en fortattelig dag.
Takk for at du hørte på sidelinjen podcast.
Snakk gjerne om oss.
Like, del og anbefale oss i podcast-appen
din.
Eller delta i kommentarfeltet på Youtube.
Har du ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet så finner du all kontaktinfo
på sidlinja.transistor.fm