Velkommen til Sidelinja, podkasten for politisk hjemløse.
For grønsekryssende individer, og de som tenker at
segregeringspolitikk på kommunalt nivå kanskje ikke er en
kjempegod idé.
Regjering er et problem.
Og det er jo, da brenner det på
dass.
Ja, det lyder jo litt rart, er det
ikke det?
For å lese, Løgenskog kommune saksøkte seg selv
for å få betalt for en tomt.
De hadde glemt å be om betaling i
tre år.
Saken ble foreldret, og i et søksmål var
den eneste gjennomværende byråkratiske prosedyren.
Og det, ja!
Nei, hva skal du si?
Nei, det kan du si.
Vi må jo ha kreativere.
Altså, jeg føler ikke at det er Løgenskog
kommune sin skyld, at de må gjøre dette.
Kom igjen, da!
Det bør være enklere måter å gjøre dette
på.
Kjenner du til Conway's Law?
Nei.
Så ideen er at systemdesign i en organisasjon
speiler hvordan den kommuniserer, og hvordan den lager
ting.
Et klassisk eksempel på det er da Tesla
reformerte sin produksjon med en vertikal integrering.
Så ble det brakt opp en del eksempler
på hvordan Tesla fikk ned kostnadene, mens GM
og Chrysler og sånn ble sittende i en
veldig kostnadshelvete.
Fordi at måten de var organisert på var
at de har en avdeling som lager interiør,
en avdeling som lager motor, en avdeling som
lager drivverk og en avdeling som lager girkasser.
Så begynner organisasjonsstrukturen å gjenspeiles i bilene de
lager.
Ved eksempelet at det sitter en prosessor i
interiøret som styrer lysene, men det sitter en
annen prosessor i dørene som styrer vinduene.
Og en tredje som sitter i dashboardet som
styrer infotainmentet.
Fordi at ingen snakker sammen, eller ikke snakker
sammen godt nok, eller det er vanskeligere å
snakke sammen over organisasjonslinjer, så er den litt
arbitrære organisasjonsstrukturen du har valgt, manifesterer seg fysisk
i produktene du lager, og at det begynner
å ligne på hva man gjør i lønnskog.
At man har organisert seg på slikt vis
at man må saksøke seg selv for å
få gjennomført, i dette tilfellet, at du har
salg på den ene siden og innkreving på
den andre.
Men de ikke snakker sammen, og så endrer
du opp i dette.
Men det må jo være artig for rettsvesenet.
Ja, altså, jeg har spørsmålet om om kommunen
klarer å gjøre dette så fornuftig at de
har samme advokat på begge sider av bordet.
Lønnskog kommune er jo så økonomisk fucked up
at det ville være et bra tiltak å
si at vi bruker den samme juristen til
å føre sak på begge sider.
Også, ja, om ikke annet så får man
kanskje spart 50-100.000 i saksomkostninger.
Det blir spennende å se hvem som skal
betale saksomkostninger.
Ja, det var det da.
Det er liksom ingen grenser for hva man
må gjøre av desperate ting når kommuner har
kommunisert seg skikkelig.
Men det er jo flere kommuner i Norge.
Ja.
Har du tenkt at vi skal ha en
liten tur til Trondheim nå?
Ja, vi kan ta en tur til Trondheim.
En liten tur til Trondheim.
For i Trondheim, der har man kommet på
at det er for mye trafikk i byen.
Så la oss nå se om vi kan
finne på noe for å gjøre noe med
det.
La oss gjøre noe ordentlig lurt når vi
først gjør det.
Ja, vi skal ikke bruke sånne gammeldagse metoder
som bompenger, fordi det ville vært for dumt.
Så i stedet, hvis vi deler Trondheim sentrum
i tre, for Trondheim sentrum er jo så
stort.
Det er jo ikke det.
Jeg vet ikke hvor mange av dere som
har vært i Trondheim, men det er jo
ikke en millionby vi snakker her.
Både bor dere i Trondheim, og 200.000
mennesker i hele kommunen.
Så er ideen at hvis vi deler sentrum
i tre, så sier vi at det ikke
er lov å kjøre bil mellom disse forskjellige
sektorene.
Anten får spesielt utvalgte kjøretøy, og så opptekner
man noen sjekkpunkter hvor de spesielt godkjente kjøretøyene
kan få lov til å krysse mellom bydelene.
Men hvis du absolutt skal ha med deg
bilen, så må du kjøre rundt.
Dette høres jo helt vantet ut, og det
er ingen måte det kan gå galt på.
Nei, ikke i det hele tatt.
Det vil i hvert fall ikke føre til
mer trafikk rundt byen, på noen som helst
måte.
På ingen lunder.
Her har man et felles arbeidsmarked, som er
Trondheim sentrum.
Jeg vet jo at det er ganske felles,
og folk reiser kurser tvers.
Men det kan jo være at du er
avhengig av å bruke bil.
Jeg vet ikke hvordan det er i Trondheim,
men i Oslo er det jo sånn at
du er avhengig av bil for å få
levert barn i barnehagen, i en helt annen
bydel enn den du bor i, for å
komme deg til den tredje bydelen du jobber
i.
Og det er ikke sjans for å gjøre
dette kollektivt.
For de av lytterne våre som tror at
ja, men dere bor i Oslo, og så
har dere så effektivt kollektivsystem.
Hvis jeg tar bilen og kjører hjemmefra og
hit, så bruker jeg drøye kvarteret på å
kjøre på en søndag.
Hvis jeg gjør det på en torsdag, sånn
etter arbeidstid 5-6-tiden, så begynner vi
vel å snakke 25 minutter.
Hvis jeg skal ta kollektivtid, så tar det
over en time, for jeg går ut og
hører at jeg er fremme.
Ikke sant?
Det avhenger veldig, og du ligger på en
linje, enten er T-banelinje, eller busslinje, eller
hva det er.
Så lenge du beveger deg med de kollektivlinjene,
så går det fint.
Hvis du må bruke flere av de, og
du kanskje må via sentrum for å bytte,
så går dette fryktelig tregt.
Det tar lang tid.
Hvis du kan bruke en time for å
få levert barna i barnehagen, så skal du,
hvis du er skikkelig heldig, så må du
ta av kollektivtid tilbake til sentrum for å
ta ny kollektivlinje ut til neste del hvor
du skal jobbe.
Da begynner dette å bli en 2-timers
øvelse hver morgen og hver kveld.
Det fungerer ikke.
Da er det bil heter alternativet ditt.
Men du har jo voksne barn, så nå
burde det være sånn at barna leverer far
på podcast-innspilling.
Jeg har ikke fått førekortet enda.
Jeg bor litt langt unna, så jeg tror
jeg skal skåle for den delen.
Jeg prøver jo når Lars og jeg gjør
det, så bruker jeg sparkesykler, men det er
ikke lov å ta barna sine foran på
de sparkesyklene.
Det går ikke.
Da må du eventuelt kjøpe elektrisk stråsykel med
tre hjul og to seter bak og et
foran og sånn.
Da kan det hende at det går.
Det er jo flere kommuner i Norge.
Dere trodde kanskje at Trondheim hadde problemer.
I Randabær, der er det trøbbel.
Der har jo lokalavisen tatt seg til rette
og begynt å reklamere for alkohol.
Ja, de publiserte bilder av en fyr som
hadde stått med et brett med øl.
Nei, det var jo mye stille.
Det var ikke sånn at han stod med
et brett med alkoholfri drikke, men du så
ølburkene i kjøleskapet i bakgrunnen.
Dette er jo i forbindelse med en lokal
lansering, så det er jo ikke helt fremmed
for lokalaviser å vie oppmerksomhet til ting som
skjer lokalt.
Dette syns ikke den norske Randabær-kommunen om.
Derfor fant Randabær-kommunen ut at vi kan
bruke alkoholloven i for å slå ned på
lokale presse som driver og publiserer ting vi
ikke liker.
Spesifikt en enkelt byråkrat i Randabær-kommunen som
nok hadde et ganske stert behov for å
begrunne sin egen eksistens, som da har klint
til å gå til frontalangrepp på lokalavisen.
Dette er jo helt lattelig.
Men tenk å ha den jobben.
Du skal liksom klage på at noen viser
et bilde til lokalavisen.
Hva har du gjort på jobb i dag?
Ok, greit.
Han har gjort på jobb i dag det
som følger av Parkinson's-lov, nemlig arbeid utvider
seg til å fylle den tilgjengelige tiden.
Ja.
Her må jeg nesten gi litt kredd til
Aftenbladet.
Aftenbladet syns kanskje ikke at dette var helt
greit, så de trykker trikset til bildet.
Aftenbladet har litt muskler, så det kan hende
at det ikke er så lett å være
kommunen og begynne å klage på å bruke
alkoholloven til å stoppe innhold i Aftenbladet.
Nei, det er klart.
Det må jo være utenfor også lovens intensjon.
Jeg tenker også at Randabær 24 er en
av de som fortjener å gå konkurs, for
de er så veike at de tok ned
dette bildet.
Det syns jeg er tragisk.
Ja, og så har denne byråkraten eller kommunen
eller et eller annet har beklaget at de
har vært litt tøffe på grøten her.
Men la oss minne om at vi var
på Josefine og så disse typebitene, som skulle
dekke over merkenavn som, ikke fordi man reklamerte
for øl, men man har da fylt veggene
med sånn klassisk ølreklamer fra 50-tallet og
sånn.
Det detaljen som var artig var at hvis
det var et produkt som ikke finnes lenger,
så var det greit.
Ja, det var i hvert fall deres tåpning.
Så håper jeg ikke vi har kontrollører som
sitter og hører på oss nå.
Dette her må vi opp og finne ut
av.
Akkurat det tror jeg skal våge å garantere
at det har vi ikke.
Nei, men ikke sant?
Og så ta det med videre da, disse
som har vinflaske som stærringlysholder eller et eller
annet sånt.
Så får du påpakning for det.
Eller bilder på veggen hvis det ikke lastes
bestemt.
Det er ikke det at du har en
vinflaske, du har noe som kan tolkes som
en vinflaske.
For hvis du har en siderflaske med helt
alkoholfri eplesider, som du har tatt etiketten av
og brukt litt sånn stærringlys, det kan minne
om vin.
Og da går det ikke.
Mye å rapportere om til de der nannystate
-folkene.
Rart også.
Akkurat dette vil faktisk komme til å score
på nannystate-indeksen.
Jeg mistenker at Norge kommer nok til å
få en full score på dette med alkoholreklamet.
Forresten, når skal vi innlevere nannystate?
Jeg sjekket akkurat med organisatorne, og det kommer
bare annet hvert år.
Så det blir cirka denne tiden neste år
så skal vi i gang.
Jeg føler at vi må begynne å forberede
oss nå, faktisk.
Det kommer til å bli så mye.
Men der gjenta vi oppfordringen til Lyttre om
å sende oss en e-post hvis du
kommer over noe sånn nannystate-aktig som burde
få internasjonal oppmerksomhet.
Jeg sitter her og klør meg i hua.
Kan du ta den trådløse saken en gang
til?
Du får lov til å kjøre inn i
en bydel, men du får ikke krysse inn
i en annen bydel.
Du må utenfor zonen.
Da må du ut igjen, så du må
kjøre 100% motsatt vei.
Bare for å gjøre dette perfekt, så ender
du opp med å kjøre gjennom en masse
boligfelt på utsiden av sentrum.
Men hvem kommer på en sånn vei?
Det høres jo ut som det.
For å presisere, disse tre zonene, hver av
zonene, har en dessignert «her kjører du inn
og ut av zonen»-greie.
Det peker utover, ikke sant?
Jeg tenker bare økonomien i det her.
Dette er jo et klassisk eksempel på dødvektstap.
Folk vil jo kjøre masse omvei, uten at
det er noen som tjener på det.
Alle taper på det.
Yes.
You have it exactly right.
Jeg vet ikke.
Trondheim har jo alltid vært en veldig rød
greie, så jeg lukter jo at her er
det mye SV-ere på jobb.
Det er min konklusjon.
Nei, men den er høyere styrt nå, ikke
det?
Jeg tror at Marvin i evig mange år
og sånn.
Ja, det er lenge siden Marvin.
Kanskje det.
Det er 20 år siden Arbeiderpartiet har sittet
i 20 år nå, men nå er det
vel høyere tilbake igjen.
I så fall er det en del greier.
Hva skjer hvis vi gjør denne greia her
i Oslo i stedet?
Hvordan blir reaksjonene hvis vi deler av oss,
deler av for eksempel Grønland og Tøyen, og
sier at dere får ikke lov til å
komme over Akerselva, eller dere får ikke lov
til å bevege dere til Vestkanten?
Det føler jeg blir en sånn segregeringspolitikk, som
ikke nødvendigvis faller i gode juler.
Det hadde vært populært på Vestkanten, om vi
ikke slapp inn bærmen lenger.
Hva tenker du om det, Frognibor?
Kanskje vi må dra en sånn storie om
en big beautiful wall.
I Trondheim blir det bare en vei å
kjøre ut og inn av hver av disse
sektorene.
Alle skal kjøre ut og inn akkurat den
samme veien, så det blir en voldsom trafikkpress
på det.
Hvis du er i den ene sektoren, så
må du da kjøre ut siden gjennom det
bordfelt, og så inn i den sektor du
skal igjen på den andre siden.
Det eneste forargumentet jeg kan skjønne, for det
er nøydingen, er at det blir så dølt
å kjøre bil, at du lar bilen stå
og derfor blir det mindre trafikk.
Det er målet.
Det har man jo oppnådd i Oslo i
hvert fall.
Jeg tenker at plagene med bil øker drastisk,
mens den totale biltrafikken går litt ned.
Dette er noe av det sprøeste jeg har
hørt på lang tid.
Det er så nakent dumt.
Men dette er jo et konsept som heter
15 minutter byr, og dette her er vel
egentlig en forsøk på det.
Sånn soft utgave hvor det bare gjelder bil.
Det blir ikke 15 minutter hvis du må
ta en lang omvei, da.
Nei, men greia er at du skal ikke
krysse mellom bydeler.
Du skal ha alt i den bydelen du
er.
Du skal ha din egen økonomi inne i
hver av disse zonene.
Kanskje sin egen valuta, for alt jeg vet.
Hvis du slipper til land, så blir det
…
Ja, ikke sant?
Hva er det som foreslår en sånn grynerløkka
valuta?
Jeg har hørt Eivind Trædal snakke litt varmt
om 15 minutter byr.
Ideen der er at du trenger ikke krysse,
for alt du trenger kan du gå til
på 15 minutter.
Det er da tanken.
Det vil si at det blir en sektor
…
Hvis du bor i Myten, så kan du
gå i kvarter i hver retning, og så
skal du ikke krysse, for det har du
ingen grunn til.
Hva vet jeg?
Igjen, for å lete etter fornuft i galskapen,
så er det sånn at dette med å
samle, å konsentrere befolkningen litt, det har noe
for seg.
Hvis du tenker på historien om Norge, så
er det sånn at folk har krabbet ut
på dytterste skjæra inni den dypeste dalen, for
det var der du fant utkommen, og nå
jobber du ikke med de tingene lenger.
Så hvis du har sånne politiske målsetninger, for
å opprettholde bosettingsfønstret, så er det høll i
hodet.
Men jeg tror kanskje at det er et
synkende insentiv, for mer og mer hjemmekontor, etter
hvert er det kanskje mindre og mindre folk
som skal sitte og jobbe med ting som
er regnet for i en kontor.
Det er ikke noen behov for at det
sitter folk på en masse kontorer og fører
regnskap og dokumenter og sånt.
Det gjøres mye av seg selv, ikke sant?
Da er det kanskje …
Kanskje du får en viss reversering, det er
mer fristende å bo utenfor byen.
Men så er det jo, og da er
det liksom, det å flytte er mer for
å få tilgang på kulturelle ting.
Jeg har jo lyst på kaffesappe og kino,
og flere kiner å velge mellom.
Jeg vil ha kebab på tre gatehjørner, og
masse forskjellige restauranger.
Sånne ting er jo mer det som trekker
folk til byen da, enn arbeidsmarkedet.
Ja, og det gir jo mening.
Man skulle jo tro at med gode internettlinjer
og sånt, så burde egentlig distriktene være i
vekst, fordi folk kan finne på å flytte
ut for å få større og billigere boliger
og friskere luft og øppnere landskap.
Og så er det jo spørsmålet, hvor lenge
de landskapene er åpne?
For da må man jo bygge dine for
å få nok boliger i de områdene.
Det kan du si.
Et sånt landskap er jo Sogndal, og der
er det jo utsikter til å utkomme.
Der er det nå en kommunedirektør som har
fått 4,5 millioner i sluttavtale.
Det er greit.
Når det er andre spenger, du deler ut.
Ja.
Det var vel nettopp det det var.
Kan vi bare først ta, hvorfor ender alle
disse kommunedirektørene opp med sluttpakker?
Jeg føler at det er en veldig kort
og enkel forklaring på det.
Kommunedirektøren har et ansvar for å holde en
ansvarlig økonomi i kommunen, og på et eller
annet tidspunkt så strider det så mye mot
de politiske ønskene at de er nødt til
å sparke kommunedirektøren og finne en som er
villig til å gå mer på akkord med
økonomiske prinsipper.
Jeg tror det er mekanismen nesten hver gang,
og jeg mistenker også at det er grunnen
til at kommunedirektørene er oppmerksom på at de
må sikre seg en sluttpakke, for plutselig så
får de sparken for helt usakelige grunner.
Det er litt av et system, altså.
Det er ikke kommunedirektøren som er problemet, det
er politikere som ikke kjenner magemål når de
skal bruke pengene, så ender de opp med
å møte direktøren som faktisk er ansvarlig og
skal sitte der og si «Dette har dere
ikke penger til».
Hvis man på en måte har klart å
pushe den kommunedirektøren lenge nok, sånn at man
har fått nok penger og tatt opp nok
gjeld, så hender man opp lønnsgod kommune som
har Norges mestertitteren i kommunal gjeld.
Men så er det en greie med hva
du regner som normalen.
Hvis alle går rundt og regner med at
normalen er at en kommunedirektør skal sitte et
par år og så skal du få den
sluttpakken, så blir det jo ofte sånn «Fett
på tarten med den kommunedirektøren, jeg tar den
stenge hvis noen vil, og jeg kommer til
å få sparken fortere!» «Dette er sluttpakken
på dag tre!» Og så er det
jo dette, igjen en sånn fin lov da,
handlingslov, som handler om å ikke tilskrive til
dårlige intensjoner eller ondskap det som egentlig bare
kan forklares med rasjonelle individer og insentiver.
Her er det kommunestyret som trenger å bli
kvitt et problem og gjøre det stille, og
de har andres penger å bli kvitt problemer
på en stille måte med.
Da blir det ikke så stille likevel, og
det blir ofte ikke det når de er
sløse med pengene, men det er det man
gjør da.
Jeg synes det var veldig gøy apropos det
å bruke andres penger, det fikk meg til
å komme på en sånn liten notice, det
var en eller annen dansk, jeg tror det
var politiker eller en redaktør som var liksom
«Hallo Norge, dere har så mye penger på
bok, nå kan dere finansiere denne Ukraina-greia
som ikke vi har råd til å finansiere
selv!» Og da var det sånn, da
blir det liksom litt sånn «Nja, fordi nå
er det noen andre som skal bruke våre
penger på seg selv, og da er ikke
sosialdemokraterne like glad lenger!» Nei, og la
oss poengtere, det var noen andre som skulle
bruke våre penger på noen atter andre, og
da blir det veldig, da regner det fort.
Og så tenker jeg sånn så at han
der, denne dansken, han, altså, jeg er ganske
sympatisk hvis vi hadde gått inn og sagt
at «Ja, men vet du hva, i Danmark
så har det jo et føndet pensjonssystem, altså
der er alle pengene spart opp!» Ikke
helt vel.
Men ok, ja, vi har noen penger på
bok.
Så la oss bare si at «Ja, men
da kan vi ikke bare ta tilsvarende andel
av de da, for de hovedfondene, de er
norske pensjoner, og i vårt pensjonssystem, da kan
vi ta 10-15% av pensjonene til
danske dem.» Det var ikke like moro det,
kanskje.
Jeg tror ingen kom med det forslaget.
Det er jo et av problemene med at
vi har dette statlige pensjonsfonden i stedet for
å ha dette i private entiteter, det er
at det blir mulig å bruke politikk på
det, ikke sant, internasjonalt.
Det er en evig gjenstand for slakting.
Ja, ikke sant, og også med den etikkdebatten,
vi viser jo hvordan ting kan bli politisert
på en måte som det ikke ville blitt
hvis det var, ja, hvis du hadde private
pensjonskonto.
Men la oss peke på et annet poeng
her sånn.
Fordi denne dansken som ubetenksomt vil forsyne seg
av oljefondet til dette formålet.
Hans virkemekanisme inni hodet er «de har penger,
derfor så går vi dit», som impliserer at
hvis du på noen tidspunkt har vært flink
til å spare i stedet for å bare
brenne alt med en gang, og der kjenner
vi jo begrepet «nederlandsk sykke», altså at det
bare går inn i statsfinansene og fører til
en sånn pris- og lønnsspiral og så
er alt borte etter en generasjon.
Det er jo ikke egentlig noen grunner til
at denne dansken ikke skulle pekt på Nederland
og sagt «dere hadde jo kjempestore oljeintekter for
30 år siden, burde ikke dere betalt for
dette Ukraina-greiene?» – Men altså, du
kan peke på noen som er her, og
så, jeg sverer, de er jo alltid ivrig
på å si at de er først og
fremst ute etter å få mer redistribusjon i
samfunnet.
– Ja, de er mye fattigere i Ukraina
enn her.
– Ja, eksakt.
– Bare sånn, hvorfor han dansken gjør det
da?
– Uten at vi kanskje trenger å gå
inn på en sånn kjempelang sak om det
nå.
Det er en del land i Europa som
ikke kan låne penger til dette.
De har ikke penger til å gjøre de
finansieringene som trengs for Ukraina.
Frankrike sliter, England sliter, Tyskland har vel penger
til det, eller kan låne penger?
– Jo, men de har jo tilsvarende problemer.
– De har tilsvarende problemer, men de har
fremdeles mulighet for å låne mer penger.
I motsetning til for eksempel Frankrike, de får
ikke låne mer penger.
De må betale ned litt av gjelden sin
først, for de er makset ut.
– Frankrike ble nedgradert på kreditratingen sin for
et par uker tilbake.
– Det er jo fordi det blir dyrt
å låne penger.
– I uten grunn.
– I Frankrike nå er det sånn at
staten betaler høyere renter for å låne penger
enn det private gjør.
Det er ikke et godt tegn for ekonomin
din.
– Da har du en midt på tre
-stat.
– Hvis du forstår litt risikoevaluering, så forstår
du at det er mindre risiko med å
låne ut penger til private på kreditkort enn
å låne ut penger til en fransk stat.
– Det er ikke kreditkort, det er boliglån
eller næringslivslån.
– En ting vi kan lære av dette
er at hvis du ser på statistikk over
hvilket land som har størst stat, og samlingene
vi har, det er selvfølgelig nogelunde samling over
land, men det er sånn at Norge kommer
veldig høyt opp og Frankrike kommer høyt opp
og at Frankrike har ikke noe sånn oljefond,
så du kan tenke deg hvordan det hadde
sett ut i Norge hvis du hadde hatt
de politikerne vi har, men bare ikke hadde
gullhåret i ræva.
– Ja.
Dette er da problemet Europa sliter med å
finansiere det de trenger å finansiere til Ukraina,
og så ser de til Norge og sier
at her er alle de finansieringene vi trenger
for det står på et fond.
Og det man kunne sagt, for nå er
det en sånn greie oppe med at man
ønsker at oljefondet eller Norge skal garantere for
lån til Ukraina, i stedet for å subsidiere
direkte, men stille som kausjonister.
– Det må jo i så fall tilfallen
å rentere på.
– Ja, og spørsmålet mitt er egentlig, for
regnestykket i det er at du løper egentlig
samme risikoen, og når de som står for
forretningssiden i dette må beiles ut, så er
det vi som må gjøre det, og det
kan bli vanvittig dyrt.
Så det er egentlig å forbruke pengene på
samme vis, og så kan du ha flaks
og slippe å bruke det.
Men dette evige maset med at hver gang
det trengs penger, så ser man til de
som har penger, ikke til de som burde
betale.
Altså, i en eller annen forstand, da.
– Ja, de som burde betale er Rusland,
ser vi.
– Det er åpenbart Rusland, ikke sant?
Og hvis du ser på det som en
sånn almen europeisk ansvar, så er det jo
en betydelig skjevhet i graden av støtte til
Ukraina, hvis det er slik man ser på
det.
Og man ser da ikke til hvem er
det som bidrar lite, og hvem er det
som bidrar mye, man ser til hvem er
det som har penger til overs.
Og det er jo en sånn mekanisme, du
kjenner igjen fra norsk politikk også, det er
liksom, det er ikke noe valg hvor du
ikke kan si at de rike må beskattes
mer.
– Som VDM ville sagt, ja, den med
sterkest trygg må ta de tryggeste løftene.
– Ja, og du hadde sterkest trygg i
fjor, du har det fortsatt, og du har
det neste år, så det blir alltid deg
som må øke prosentsatsene, ikke sant?
Og så kommer det inn igjen i en
eller annen sånn eufemisme med man må betale
sin andel, hele tiden.
Og nå er det jo en danske som
egentlig går og sier at nå må Norge
betale sin andel.
Og så er det jo slik at nesten
alle nordmenn, samme hvor sosialdemokratisk anlegg de er,
ser at dette er jo ikke riktig.
– Det er rart hvordan litt annen perspektiv
fort får folk til å endre mening uten
å se det store bildet.
– Det er litt artig, er det ikke
det?
– Det er veldig lett å sitte her,
da.
Men jo, – Kommuner.
– De er det mange av.
– Jeg har bedt meg i en sak
hos NRK, som påpekter det at det er
ganske stor forskjell i hvor mye kommunale avgifter
man betaler.
– Ja, men det er helt naturlig, og
det er akkurat sånn det skal være, faktisk,
hvis jeg skal være...
– Det er akkurat det jeg også har
tenkt å konkludere med, så jeg bare har
lyst til å lese headingen her, og det
er sånn at småbarnsfar Martin Svartland sparer tusenvis
av kroner på å bo i Rett kommune,
og det er bra for Martin Svartland.
Hvis det er noen som er skikkelig bra,
er det at folk kan velge det av
det her.
Her kan man bare velge med føttene, selvfølgelig.
– Folk har en tendens til å være
veldig sint til å si «hvorfor er det
så mye kommunale avgifter her, når det ikke
er det i den kommune som ligger 12
kilometer bortafor?» Svaret er veldig enkelt.
Det er en veldig klar og enkel regel
for kommunale avgifter.
Det skal kun dekke utgiftene til det kommunale
avgifter skal gå til, altså vann, avløp, renovasjon.
Det er de tre tingene det skal dekke,
og dette skal ikke kommunen tjene penger på,
det skal være nøytralt.
Kommuner hvor det bor mer spredt, så er
det altså mer jobb å frakte vann, avløp
og avfall vekk fra folk, vekk fra næring
og vekk fra alt mulig rart, og ergo
og så blir det mer kostnader per innbygger.
Dette er, altså, en eller annen ting kan
det kanskje koste mer ut på bygda uten
at man skal begynne med sosiale utjevninger.
Det er relativt mye billigere å kjøpe seg
en bolig ut på bygda en kontrakt etter
bygdstøk, så da kan du kanskje tåle å
betale litt mer i...
Det er en god start det, og rett
og slett at, vet du hva, kunne ikke
folk bare betalt røflig de kostnaderne som fulgte
med at de hadde gjort de valgene de
gjorde, sånn som for eksempel at fergepassasjerer i
Nordland kan betale for ferget de trenger, også
kan folk i Oslo betale for kollektivtrafikk og
alt mulig klimamøl som byrådet vi velger hele
tiden skal innføre.
Vet du sånn røflig hvor i løpet av
Oslo er for å nå de internasjonale klimamålene?
Jeg er så uinteressert i hvor Oslo er
på den piste, men jeg skjønner at du
kommer til å si det.
Jeg kommer til å si det.
Fordi Oslo har, per nå, så har man
nådd 2040-målene, eller 2050-målene for Oslo.
Hvis du ser Oslo under et utslipp på
bæreinbygger, så er Oslo i mål, fordi utslippene
er så lave kontra resten, men det er
derfor man driver og pusher så hardt på
klimatiltak i Oslo for å hjelpe resten av
landet med det.
Jeg bare skjønner ingenting av konglomerater rundt klimatiltak
i Oslo.
Nå kjekker jeg litt på den statistikken.
Det er sånn anekdotisk.
Oslo ligger litt over landstidens nette på kommunale
avgifter, mens så ser jeg på de kommunene
som har veldig lave kommunale utgifter, og der
ser vi ting som Nesseby, Varde, Båtspur, Breivå,
Gamvik, sånn mye.
Jeg tror jeg kan forklare det veldig enkelt.
Det er fordi det har vært små investeringer
i disse kommunene for å oppnå det målet
man trenger.
I Oslo har investeringene vært store, og så
har man sparket de ned i gata, ikke
gjort det, ikke gjort det, ikke gjort det
og ikke gjort det.
Når man har gjort det lenge nok, så
får du en kjemperegning, og det er blant
annet den nye utbyggingen av ny vanntilførsel til
beboerne i Oslo, som koster det hvite ut
av eget, vi snakker vel borti 15 milliarder
kroner.
Det er helt absurd.
Det er absurd dyrt, og så er det,
det har blitt så dyrt fordi man har
utsatt det siden 70-tallet, for man visste
at dette var et problem.
Oslo kan dele seg i to også, øst
og vest.
Dette er litt med hvordan man bygger ut
Oslo.
Det er fordi i Oslo-øst så har
man, alle har jo vanntilførsel, så i Oslo
-øst har man avløp fra, det er liksom
der alt du slipper i vaske nå i
dass, dusjen din og alt sånt som går,
og så har man overvannsnett som tar overvann
og sånt som er liksom fra når det
regner og sånt.
Oslo-vest har ikke det.
De har samlet overvann og avløp i ett,
og det betyr at kapasiteten er veldig lav
på Oslo-vest.
Dermed så lar det seg ikke gjøre å
bygge ut så stort der, fordi hvis man
gjør det så må man legge helt nye
avløpsnett i større områder for å unngå at
det flytter over, fordi altså hvis du flommer
over i overvannsnettet, så er ikke det noen
krise, men flommer kolvaken over, så renner det
kolvaken ut der det ikke skal, ikke sant?
– Det er noe dritt.
– Ja.
Og så kommer disse små kommunene ut og
får store kostnader på nitrogenrensing og så videre,
og der må de nok finne på noe
greier, fordi at det blir fryktelig dyrt.
– Det føles som det er sånne smartinger
som Arne som har gjort dette helt bevisst
for 30 år siden for å unngå fortetning.
– Ja, gøy.
Det er faen meg.
– Så kommunepolitikk er ikke bare enkelt det
heller, tydeligvis.
– Nei, nei, nei.
– Men det som hadde vært veldig enkelt
var hvis det var reelt handlingsrom og reelt
konkurranse mellom kommuner, og at du kunne si
at du vet hva, vi driver kommunen vår
godt, så flytter de oss, og så får
du vekst og velstand der man driver godt,
og så får du forfall og avfolkning der
det drives dårlig.
Og det hadde gitt mening.
– Ja, jeg visste det.
– Også hadde man kanskje ikke fått så
mye avfolkning, for da hadde man kanskje tenkt
at nå begynner folk å flytte.
La oss gjøre noe med det.
– Ja, det er mye artig i kommuneNorge,
og mer artig skal det bli, og vi
har jo ting å snakke om hver eneste
uke vi, så kanskje vi skal se hva
som skjer den nærmeste uka, og så tar
vi det neste runde.
– Vi gjør det.
Ha det bra.
– Ha det bra.
Takk for at du hører på Sidelinja podcast.
Vi vil gjerne noe bredere ut, så hvis
du snakker om oss, deler oss, eller anbefaler
oss i podcast-appen din, så er det
høyt verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du avkontaktinfo på
sidelinja.transistor.fm