Velkommen til Sidelinje, podkassen for politisk hjemløse.
Folk som tar demokratiet på alvor.
Og folk som ikke kan fordra Skjernebergens dialekt.
Rundt bor i dag judafan Trond, judafan Arne
og judafan meg selv, Vegard Nøttnes.
Ja, vi har jo snakket om generasjonspartiet før,
vi.
Vi har det.
Vi gikk gjennom, vi hadde litt prosjekt om
å gå igjennom en del partiprogrammer.
Det var en ganske underholdende episode, men jeg
skjønner.
Ja, mye latter.
Mye latter og mye kornsilår.
Ja, stemmer det.
Nå har jo generasjonspartiet kommet et nytt program,
da.
Så nå har det jo strukket etter hundre
sider, så det har jo blitt en mer
lydelse.
Et partiprogram med hundre sider, det.
Men det vi har satt oss på i
dag er jo faktisk å gå gjennom de
hundre sidene, og ikke minst en del medieopptrednere
av partileder og eier i judapartiet.
Jeg har et spørsmål om hundre sider med
program.
I hovedet mitt så høres det sinnssykt dyrt
ut.
Ja, det er jo helt riktig.
Og så er jo gjerne dette programmet dyrere
saker, altså.
Og ikke minst, de gjør litt sånne samme
triks som Ytterøy sentrum.
Skal vi snakke litt om partiprogrammet deres?
De gjør litt sånn klipp og lin, og
de tar litt samme sakene flere ganger, for
de synes liksom at...
Ja, så fine saker.
Ja, at det liksom sånn, at det kan
passe.
De samme poengene kan passe mange overskrifter.
Ja.
Nå var jeg en tur og tittet i
Karl Johan, og der var det jo to
partier som ikke var på jobb i går
når det sydet med folk oppå det i
Karl Johan som skulle snakke med politikere.
Og det ene var Senterpartiet, det andre det
var da...
Generasjonspartiet.
De hadde ingen som var på jobb der
på kanskje en av de mest, altså, en
av de viktigste dagene å stå der, vil
jeg påstå.
Og det er jo interessant da når man
ser på oppslutningen til Generasjonspartiet, fordi Gud hjelper
så mye oppmerksomhet de får på hundgyda og
utringningen hennes.
Og, hva skal vi si, samtaleformatet hennes.
Eller samtaleskrikeformatet.
Sånn oppslutningsmessig så ser det ut som de
står i fare for å ikke overleve.
Fordi de ikke når femtusen stemmer.
Det var det nå, synes jeg.
Det er litt for lang.
0,5-0,6 et eller annet sted.
Beste målingene der, kanskje til og med 0
,7.
Og så ser du snitt av målinger og
sånn, og så er du på 0,1
-0,2-0,4.
Vi har vært med på dette her før
over flere år, så vi vet i følgende
at det er fullt mulig å få målinger
på 1,2 og en oppslutning på 0
,2.
Ja, og for å si det sånn, siste
gang så hadde vi 0,3 på målingene
før valget og endte opp med 0,18.
Hadde vi fått 0,19 så hadde vi
fremdeles satt et parti.
La meg også poentere en liten ting.
Det vi så i vårt eget parti da
vi holdt på, det var jo denne helt
urealistiske optimisme.
Jeg ser den er mest fremtredende i Norgesdemokraterne
nå.
Jeg ser folk på X snakker om, tror
du at Norgesdemokraterne kommer over eller under sperregrensen?
Ja, det er jo helt på tvunget.
Du er en størrelsesorden unna noe som helst
realistisk.
Hvis Norgesdemokraterne går over 1%, så er jeg
sjokkert.
Har ikke du fått med deg at Norgesdemokraternes
leder er heldige og bevisst om at det
skal foregå valgjuks for at ikke Norgesdemokraterne skal
komme inn?
Oi, han blir en Trump, ja.
Han kjører full Trump.
Han har jo vært all-in Trump også,
så dette passer jo bra.
Han er da redd for at det skal
bli valgfisk og har laget et system hvor
du kan sende en melding til en eller
annen greie, så å si at jeg stemmer
Norgesdemokraterne, for da kan de kontrolltelle med de
tekstmeldingene de har mottatt om dette stemmer overens.
Ja, ok.
Jeg kjenner jo at jeg har så lyst
til å fucke med han.
Kan alle i hele Norge være så snill
og sende en melding til det noen må?
Så bare ser vi hva som skjer når
de får.
Oi, jeg har vårt 70 prosent her.
Vi hører på lift-off der.
Neida, men det som var poenget med å
bringe det opp er at optimismen i småpartier
er ofte større enn realismen.
Det skurer litt i orden min.
Mye av ting var faktisk at Gyda fikk
ditt større oppslutning etter den der famøse opptreden
på Dagsunit 18.
Ja, og merksomhetsøkonomien og alt det der.
Alt det der, ja.
Som vi har nevnt det før var litt
bizarrt, men det er klart noe som gjør
at folk vet hvem Gyda er nå.
Det er så på en annen måte folk
tenner på mye rart.
Jo da, det blir jo spennende å se.
Men i dag skal vi ikke snakke om
Gyda.
Vil du si Gyda, June?
Jeg er usikker.
Jeg tror vi skal si Gyda.
Ja, jeg tror det.
Men partiprogrammet.
Det partiprogrammet er tuftet på tre viktige prinsipper.
Det er direkte demokrati.
Det er hva de kaller en verdibasert politikk.
Og det er hva de kaller mye løsninger.
Og det er jo, ja, hva skal vi
si?
Vi kan jo ta det og ta det
med hver for seg.
Vi skal også ha direkte demokrati.
Det er en tanke som mange har syntes
har vært fascinerende.
Alle kan jo være litt med på at
det er noe feil med demokrati.
Du har ikke følelsen av å være ordentlig
deltaken.
Jeg mener du er valgvinnen for et land.
Ja, representativt.
Demokrati blir litt abstrakt.
Så begynner du å misslike politikerne, og så
føles det veldig …
Og derfor har jo disse folkene i Gjennomsnadspartiet.
Jeg tenkte at, jo, men hva om vi
har en app?
Du kan melde inn saker, og hvis det
er nok folk som støtter å ha en
anstemning, så kan du ha en anstemning, og
den skal være bindende, og den skal være
fundert i grunnloven.
Og det hviler jo selvfølgelig på en sånn
forestilling om at, ja, demokrati er flertallet bestemmer,
og hvis du har en app hvor alle
kan stemme, da kan jo flertallet bestemme hele
tiden.
Og det er jo en sånn …
Jeg blir ofte utsatt for folk som har
en eller annen idé om at mer demokrati
er alltid bedre, fordi demokrati er et plussord,
og ikke-demokrati er et minusord.
Så åpenbart så er demokrati dobbelt pluss bra.
Ja, og så er det liksom …
I denne sittingen så er det …
Demokrati er kun snakk om flertall, mindretall.
Det er liksom det eneste som er i
…
Og så er det det som ofte forsvinner
i kontekst av de som sier det, og
det er jo en veldig overflate uttalelse, og
det er jo da at det som kjennetegner
det du kaller for liberale vestlige demokratier, er
jo blant annet beskyttelse av mindretallet, grunnlovsfestede rettigheter
som ikke endrer med politiske vinner og en
del sånne ting.
Ja.
Det er jo akkurat jeg, fra en mer
sånn liberalistisk ståsted, så er det jo mye
viktigere å legge vekt av den siden av
demokratiet som har å gjøre med individuelle rettigheter.
Og det er lett å tenke at en
slik …
En sånn system med masse folkeavstemming, det vil
delvis føre til at det ender seg sånn
flertallstiktatur.
Altså, man har jo noen form av dette
her i Schweiz, som har vist seg å
fungere relativt bra.
Men jeg tror helt ærlig ikke at …
Jeg tror ikke de bruker en app på
telefonen sin.
Nei, og det som er viktig å si
med Schweiz, er at for de som tenker
at demokrati er dobbelt pluss bra, mer demokrati,
hvilket betyr flere folkeavstemninger, de har ikke helt
skjønt hvilken effekt det har i Schweiz.
Fordi det har en veldig konserverende og konservativ
effekt.
Folk er …
Kvinner fikk stemmerett i …
Hva faen?
1990, liksom?
Altså, Schweiz er veldig annerledes, på mange måter,
enn det du ser for deg at direkte
demokrati kanskje sånn i en overflat-analyse ville
vært.
Og det ene problemet med …
Det teoretiske problemet med direkte demokrati er jo
at det blir veldig lett å stemme for
alt som koster penger og stemme mot alt
som er kutt.
For jeg har klart at hvis en student
kommer med forslaget «Skal vi øke studiestøtten?»,
så vil jo alle som egentlig bryr seg
om det, det vil jo være andre studenter
som sier «Ja, det skal vi», så de
vil jo få til denne avstemningen, og de
vil vinne denne avstemningen.
Ja, og så kunne vi komme, og så
kunne vi foreslå «Vi vil ha enda mer
studiestøtt enn de andre».
– Ja, ikke sant?
– «Vil du ha enda mer eller bare
mer?» – Da blir det en ny
folkeavstemning, selvfølgelig.
– Ja, jo, og det er den der
…
Det er ikke noe bonde i den beta,
da.
– Nei.
– Og det slår meg ofte at det
er litt det samme med progressiv beskattning.
– Ja.
– Jeg har ikke noe inntrykk at det
er noen sted hvor venstre siden har fått
nok.
– Nei, det er aldri nok.
– Nei, ikke sant?
Og den der «Nå må alle pay their
fair share», «Alle må bidra», og så er
det liksom du har det mest progressive skattesystemet
og det drøyeste skattesystemet på to generasjoner.
– Ja.
– Og så er det fortsatt ikke nok.
Og det er liksom «Nå må alle bidra».
Og det blir det samme på utgiftssiden.
Kan bli, da.
Med den type direkte demokrati.
Og så ser du effekten i Schweiz.
Hva var eksempelet nå for ikke så lenge
siden?
Noen som skulle ha sånn …
Det er god jernbanedekning i …
Hva er det for noe?
Nord-Sør-rettningen, men dårlig Øst-Vest.
Og så var det folkeavstemning om man skulle
bygge jernbanene Øst-Vest.
Det var bare «ikke faen».
«Det skal vi ikke bruke penger på.
Stopp!».
Og tenk deg hvordan Nord-Norgebanene og en
del sånne ting hadde blitt behandlet i en
folkeavstemning der folk skjønner at det er mine
penger som skal brukes på en «retard» bane.
– Jeg tror problemet er i Norge.
At alle bare ser oljepenger og sier «Ja,
ja, men da får vi gjøre det, da».
– «Det må vi ta oss råd til
i verdens rikeste land».
– Ja, litt sånn «Ja, vi får få
det, da.
Vi skylder de sikkert det».
Og jeg føler at nordmenn har et så
distansert forhold mellom skatt og statens forbruk.
De ser ikke koblingen.
De ser ikke at «Veit du hva?
Dette skal jeg faktisk betale selv».
I Norge tror man over at alle penger
kommer og vokser på trær.
– Ja, det er ikke sånn.
Det er bare at penger oppstår av seg
selv.
– Det er jo et poeng som Øystein
Sjøli har gjort i det siste.
Som er den der utredningsforskriften.
Eller hva er det det heter?
Utredningsparadigm, eller sånn.
Alle offentlige forslag skal kostnadsberegnes.
Og du skal gjøre rede for hva koster
det, hva får vi, hva er samfunnsøkonomisk nytt,
og så videre.
Og det er jo en sunn greie.
Og Sjøli's poeng er at når det kommer
til klimatiltak, så er det ingen som gidder
å gjøre det.
Ingen som regner på noe som helst.
– Nei, det er klart.
Det er klart ikke jeg.
– Og det er jo rett ut ganske
problematisk.
For du har noen kjæledegge saker, og så
sier du at de trenger vi ikke å
regne på.
Dette kan koste hva det koster vildt.
Men man kunne jo se for seg noe
tilsvarende prinsipp da når det kommer til folkeavstemninger.
Fordi noen må bestemme hva det skal stemmes
over, og spørsmålstillingen er ofte viktig, ikke sant?
Men det der at kostnader for eksempel ble
bokført som kostnad per skattepetaler eller per innbygger
eller et eller annet sånt nå.
Så dette er 2412 kroner i året hvis
vi skal ha denne jernbanen eller havvinn eller
hva det er for noe.
Sånn at du har en viss idé om
hva du betaler for og hva du får.
Og det er et sånt samfunnsøkonomisk nyttregnstykke.
Og det tror jeg veldig mange av de
som ønsker disse ordningene kanskje ikke er så
gira på.
Fordi det de ofte vil er jo at
de sakene de tror er populære og som
er populære i deres egne hjerter.
Da er det jo bare å få det
opp i folkeavstemning og så får vi bare
vete at så er vi ferdig med det.
Så er det selvfølgelig det problemet at du
kan oppnå en helt inkonsistent politikk.
Altså sånn at du strever mot flere mål
samtidig.
Som betyr at statsadministrasjonen ender med å gå
i beina for å spenne bein for hverandre.
Sveits har en annen begrensning altså, uten jeg
vet.
De har en grunnlovsvetet begrensning i statens andeller
å komme inn.
Og det, altså hvis man hadde hatt en
slik begrensning, så er det sånn.
Eller budsjettbalanse eller noe sånt?
Nei, jeg tror faktisk de har en begrensning
i, altså det er en capital her.
De får ikke lov til å bli for
stor stat, uten jeg vet.
Og hvis det ligger i bunn, altså hadde
det ligget i bunn i Norge, så hadde
det kanskje ikke vært så farlig med folkeavstemninger.
Fordi det hadde ikke folk brukt opp på
så mye penger som det vi har.
Det kan du si.
Nei, og når man snakker om at ting
ikke henger helt sammen, så er jo det
ikke en helt UFN-introduksjon til Generasjonspartiet heller.
Det er sant det.
Fordi, ikke sant?
Sånn det er bra ting her, så er
det noen litt rare ting.
Og det er ikke noe tvil om at
vi kommer til dette fra et sånt liberalistisk,
maksimal frihet, mindre stat perspektiv.
Og der er det noen gode biter å
finne.
Så en av tingene er personverd, personverd og
datasikkerhet, og at du skal få leve livet
ditt i fred på visse områder.
Ja, men samtidig som de er opptatt av
personverd og alle mulige sånne ting, så vil
de digitalisere alle valg, og du skal flyre
opp en statlig app på telefonen din som
du på ingen måte lukter personverden av på
noen nivå.
Nei, og en statlig app har du fått
i Russland også.
Den er veldig populær.
En stjerne i app-storen på VK.
Alle vittnamesere må ha den appen på telefon,
og den appen gir staten tilgang til all
informasjon på telefon.
Og så er det en ting jeg ikke
skjønner, for disse generasjonspartiet-folkene, de driver å
utvikle sin egen app.
Og denne her skal man jo kunne stemme
i, og så viser det seg at det
har noen begrensinger, for du kan kun stemme
inn for det som stemmer med verdiprogrammet til
generasjonspartiet, så folk får begrensinger.
Gyda og hennes syv venner i styr bestemmer
hva du får lov til å stemme over
og ikke stemme over.
Er dette noe de har på siden med
sin egen app for sine egne partimedlemmer, eller
skal alle få lov til å bruke den,
eller skal staten lage en ny app ved
siden av generasjonspartiets app?
Det husker jeg var veldig, veldig uklart i
det gamle programmet.
Det er kanskje litt klarere denne gangen.
Det er to ting det snakkes av meg.
Det er en app som alle skal stemme
på, og så skal det være, men de
skal også ha sin egen partiapp, hvor du
liksom kan, nei, vet du hva, det var
faktisk fortsatt bitte litt uklart for meg, hvor
du skal kunne spille i en ...
Fordi min forståelse av det er at du
har en, hva skal du si, en urealistisk
og en realistisk sida.
Hvis GP får inn en stortingsrepresentant, så er
litt poenget at du har en app som
kan på en måte sende ting til denne
stortingsrepresentanten.
Vi vil ta opp sånn og sånn og
sånn og sånn.
Da tror jeg du er litt sånn på
generasjonspartimedlemmer, at de kan stemme over og drive
dette direkte demokratiet med sin egen stortingsrepresentant.
Det gir jo mening.
Så har du et samfunnsperspektiv, da har generasjonspartiet
lykkes en del mer enn bare en stortingsrepresentant,
som er ...
Alle velgere får dette og kan sitte og
stemme over ting hele tiden.
Jeg vet ikke om det er helt avklart,
og det er jo uansett ikke så kjempeviktig
heller, for i den grad de lykkes over
all forventning, så får de en stortingsrepresentant, og
så kan jo dette gå seg til.
Så for min egen del må jeg si
at jeg har ikke så veldig mye kritikk
mot det, fordi at det er så langt
frem til du skal gjøre dette i stor
skala, at det er lov å ha noen
litt løse tanker om hvordan du skal gjøre
det.
Jeg har hørt av han Svennebjørn, han sa
jo sånn, men det synes ikke jeg er
så himla nøye heller, for dette er jo
veldig på tankestadien.
Ja, ja, ja, og det kan du vibekode
opp på en ettermiddag, så er det der.
Men personverdenen biten, og så sier de samtidig
at det er en digitaliseret valg, så du
kan sitte og stemme hjemme.
Jeg er en veldig skeptisk til å ha
en sånn måte å stemme på, som i
et eller annet nivå vil være sporbart.
Vi har vedtatt at det skal være hemmelig
valg, og det er grunnlovsvesta.
Men en annen ting, det er tilliten til
systemet.
Vegard vil garantert kunne telle alle stemmer som
kommer inn digitalt, og han kan ettergå det
systemet, for han kan IT og programmering, og
skjønner det der.
Jeg kan ingenting sånn.
Jeg kan ikke kontrollere det systemet.
Dette så vi jo litt i USA, hvor
man begynte å gnåle om disse stemmemaskinene, og
så videre, og problemet er ikke at det
kan jukses med, men at det er veldig
vanskelig for folk å ha tillit til et
system de ikke selv er i stand til
å kontrollere.
Stemmesedler som leveres i urner, det er et
system som er banalt enkelt, og hvis du
er i stand til å telle til hundre,
så er du sannsynligvis i stand til å
telle stemmesedler.
La oss si, nå var det jo en
sånn, jeg husker ikke hva det heter, men
en evaluering av valgsystem i Norge, og den
siste som kom, var veldig tydelig på at
man ikke anbefalte digitale valg.
Det handler om personverden i forbindelse med valg,
og det handler om sikkerheten i det, og
selvfølgelig at det å telle fra urne er
ganske veletablert, og det er gode rutiner på
det, det er lett å være valgobservatør og
se at ting går riktig for seg, og
så er det jo et sånt prinsipp at
når ting telles opp, så er det representanter
fra alle partier som stiller, og de har
rett til å være til stede i tellelokalet,
sånn.
Du har ganske mange backstops som gjør at
det er vanskelig å jokse systematisk i hvert
fall.
Ja, og det er vanskelig å jokse, og
det er lett å observere, det er lett
å kontrollere.
Ja, og med en gang du tar deg
ut av dette, og du flytter over i
et domene som folk ikke forstår, så er
det vanskeligere å ha tillit til systemet.
Men!
Hva, jeg snakket jo med Gemini om partiprogrammet
til GP, og hvis jeg bare skal lese
opp hva Gemini analyserer seg fram til at
liksom er kjernepoengene i GP.
De presenterer seg selv som Norges første folkedrevende
parti med direkte demokrati som sin absolute kjernevirksomhet.
Jeg begynner jo å lure hvilke partier, hva
er det som definerer et folkedrevet parti, for
jeg var ganske sikker på at det var
folk i alle partier, faktisk.
Ja, men der er det vel litt på
det vi snakket om i sted, at opplevelsen
av å delta i systemet med indirekte demokrati
og representativt avstand opplever seg å bli større
da.
Du har en profesjonell politikerklasse, og det er
lengre fra velger til beslutning.
Og det kan jeg jo på en måte
ha en viss sympati for, at man skal
prøve å motvirke den trenden.
Men uansett.
Partiet posisjonerer seg bevisst utenfor den tradisjonelle høyre
-venstre-aksen, som beskriver seg selv som verdibasert,
og et både-og-parti, der politikken formes
nedenfra.
Jeg lurer litt godt på den der både
-og, ja.
For det lød veldig olibromaktig ut, og det
tror jeg egentlig er litt sånn som det
er her, altså.
Og det skal vi nok komme inn på
etterhvert.
Og så er det jo ikke helt fritt
frem å forme det nedenfra, fordi de har
noen ideer om hva som skal formes nedenfra.
Visjonen er et Norge preget av trygghet, selvforsyning,
økonomisk frihet for den enkelte, og et demokrati
som fungerer hele året, ikke bare på valgdagen.
Og det er vel kanskje en grei oppsummering
av overblikket på partiet.
Ja, på mange måter, ikke sant?
De har jo disse prinsippene, ikke sant?
Vi var inne på et direkte demokrati, og
så har vi tatt med verdibasert politikk, som
er, jeg tror det er på en måte
å si at du ikke har en fast
ideologi.
Og det tror jeg de syns er en
snørke, men jeg tror, altså jeg vet at
i mine øyne så er det egentlig en
svakhet.
Og så de samler i mørket etter hva
som har vært populært når de har snakket
om de ulike sakene.
Og det ligger kanskje i sakens natur, hvis
du skal ha den typen direkte demokrati, ikke
sant?
At du skal jo hele tiden fange opp
strømninger hos våte.
Du og jeg snakket jo om det er
en sånn egen ideologiprat for veldig mange episoder
siden Arne.
Og der var vel litt av poenget vi
kom frem til, altså hva er hensikten med
en ideologi?
Og det er jo å ha litt sånn
røffe kjøreregler og forutsigbarhet i hvordan beslutninger du
har tenkt å ta.
Ha et kompass, ikke sant?
Du vet retningen selv om du ikke ser
den mer en gang.
Ja, og hvis noen da går ut og
erklærer seg som a-ideologiske, u-ideologiske, litt
sånn høyvektet på moss, så når du kommer
til ting som ikke er dekt i programmen,
eller som de ikke har snakket om, så
vet du ikke helt om de slår den
ene eller den andre veien, og da vet
du ikke hva du stemmer på, og da
er det litt vanskelig å ta beslutninger som
velger.
Ja, det stemmer.
Men for å ta noen av de tingene
som vi kanskje burde like, de vil legge
om skattesystemet, betydelig.
Skattefridrag, altså minstefradrag, på opp til 500 000
kroner.
De vil fjerne formueskatt, eiendomsskatt på primærbolig, fjerne
dokumentavgift, og fjerne eksitskatt.
De vil også gi en grunderrabatt med skatteavgiftslettelser
til grunder i etableringsfase.
Det høres litt sånn FRP-isk ut.
Litt sånn, nå skal det bli lettere for
folk, mer penger mellom hender, behold dem selv,
skap verdier, alt det der sånn.
Der er det noen ting å diskutere.
Jeg tror vi litt sånn utenvidere er enige
i å fjerne formueskatt og eksitskatt.
Fordi det er sånn destruktive skatter som enten
stenger folk inne, eller avkrever folk betaling uten
at de tjener penger.
Eller ute.
Du flytter jo heller ikke tilbake, eller du
flytter jo ikke til Norge hvis du ikke
har måttet betale.
Nei, nei.
Masse skatt for å flytte ut herfra.
Men det jeg er mer i tvil om,
er den der, dette minstefradraget, og skatte-
og avhuslettelser til grunner.
Ja, ja.
De har veldig mange spesial-sydde løsninger.
For eksempel at de skal kutte matmomsen på
norskprodusert mat, for eksempel.
Ja.
Bare å lappe på ting.
Jeg tenker jo egentlig mer sånn at, ok,
jeg er jo også for å dempe skattedrykket,
men jeg tror kanskje det her skortet hos
GP, det er jo egentlig at innsparingene deres
er ikke troveidig nok, og ikke minst så
er en del av de tingene de snakker
om her, det kommer til å være dritdyrt.
Og sånn, selv om det er, de bruker
kanskje sånne runde vendinger, sånn egenbolig til alle,
men det er lett å tenke at dette
på et eller annet vis kommer til å
bli dyrt.
Jeg ser jo for meg en sånn der
statstegnet boligblokk fra Russland.
Sovjetblokk.
Ordentlig sovjetblokk.
Dette er standardbolig som du kan få kjøpt,
eller som du skal ha rette på, å
få utlevert av staten, eller et eller annet
sånt.
Vi ser for oss jydablokker.
Ordentlig jydablokker.
Et par andre ting som jeg stussa på
her, en ting som jeg ser for meg,
dette må bli ekstremt kostbart.
De skal ha et innovasjonsfond.
Og dette innovasjonsfondet, det skal matche alle private
investeringer i nye selskaper.
Som andre ord, hvis du starter et selskap,
og jeg betaler, investerer 100 kroner hos deg,
da skal staten få stoppe 100ings også.
Ja, og da blir det veldig fristende for
meg å starte et selskap, og så bare
få med meg veldig mange mennesker opp til
å putte inn 100 lapp, og så får
de tilbake 100 lappen sin etterpå i utbytte.
La oss få inn 10 milliarder her, så
når vi har fått inn 10 til av
starten, så legger vi ned.
Ja, eller sender tilbake pengene som ble investert,
og så bare driver du på statens penger
videre.
Alle sånne ordninger som kødder med priser og
risiko, det leder gjerne galt av steg, det
leder til tilkarring og kompisk kapitalisme, hele veien.
Men la meg spørre økonomen Arne her, så
det der med økte minstefradrag, er jo en
sånn ting som vi kanskje har tenkt ofte
at det er en bra ting, og det
er jo litt sånn der vi møter Rødt
også, at det liksom gjør det gratis å
leve i banen i hvert fall.
Og det er jo fint.
Og så kommer du hit, og så ser
du 500.500.000 i minstefradrag.
Da begynner du å gå inn i et
område der det blir veldig mange såkalt nullskatteytere,
altså som ikke har en steg i samfunnet.
Og da har du på en måte to
effekter.
Det ene er det typiske argumentet i Norge
som er bredt skattegrunnlag, og alle skal bidra,
og alle skal føle at de bidrar.
Og det er jo greit nok.
Jeg synes kanskje ikke det er sånn superduper
viktig, men det er et poeng der.
Men det andre er også denne når du
får en stat som etter hvert kan oppleves
som en sånn utbytterstat.
Altså at du har valgt deg en sånn
prygelknabe gruppe som plutselig skal betale for alle
andre, og så skal alle andre ikke bidra.
Og det kan fort oppleves skjevt og urimelig,
og...
Altså det jeg tenker, med tanke på hvor
mye penger de skal bruke tydeligvis, så vil
jo det si at over 50 000 må
man plutselig få en veldig progressiv beskatting.
Altså...
Hvor du fort går fra 0 til 99
prosent skatt på det neste 500 000, ikke
sant, for å få dette reinstriktet å gå
opp.
Og det blir et dårlig insentiv.
Ja, klart det.
Og det sier de faktisk i programmet at
de skal prøve å ta inn etter hvert
økt progresjon på beskattningen.
Og det er jo akkurat som de sier,
jeg tror at det er ikke insentimentet til
å jobbe mellom dårene når du har tjent
dine 500 000, særlig start-up.
Da blir det ganske progressivt.
Kanskje den første 100 000 opp til 600,
men det er jo ingen som vil hefte
en finger for de neste 100 der igjen,
ikke sant?
Nei, og du må huske på at hvis
du sitter igjen med 500 000 nettokroner på
de første 500 000 brutto du tjener, så
tjener du ganske godt.
Det er nesten som om jeg tjener en
million, ja.
Ja, på en million så har du vel
omtrent 50-40% skatt.
Ja, ja.
Det kommer an på hvordan du regner, da.
Men nominell inntektsskatt så er du vel på
litt under 40 fortsatt, tror jeg.
Ja, det er ikke helt, da.
Vi overlever kanskje litt.
Men et av de gjentagne poeng hos oss
er jo dette av for og med middelklassen.
Og bundfradraget på en halv million det er
jo nesten definisjonen av å lage et skattesystem
og en velferdsstat av for og med middelklassen.
Middelklassen skal få alle fordelene, men skal ikke
betale for dem.
Ja, det er klart.
Du skal ikke betale.
Nei.
Noen annen betaler.
Noen andre betaler, ja, det er riktig.
Ellers så synes jeg det er andre steder
etter programmet hvor de er mer preget av
senterpartiet hvor det skal liksom være nasjonalkontroll.
For eksempel skal vi ha en helt egen
digital infrastruktur i Norge.
Som jeg lurer litt på hva det betyr
for Norge.
Betyr det liksom sånn at vi skal ha
vårt eget internett og vår egen kunstig intelligens
og alt det her?
Eller betyr det bare liksom sånn, ja, der
var vi til.
Eller på samme måte Norge skal bli selvforsynt
med mat, ja.
Og det er jo et litt interessant spørsmål,
for det spør seg litt hva du mener
med det.
Men du mener alt i korn, ja.
Og du mener at all maten vi spiser
i Norge skal være dyrket her?
Det tror jeg er litt vanskelig.
Ananas, apelsiner blir det slutt på.
Ja.
Nei, og dette er jo, ikke sant, du
nevnte senterpartiet, og senterpartiets definisjon på selvforsyning er
ta bort fisk.
Ja, ta bort fisk, ja.
Og da har vi ikke nok.
Nei, ok, flott.
Men nå lager vi noe, fire ganger mer
fisk enn vi klarer å spise.
Så hvis du tar med det, så er
vi plutselig selvforsynt og vel så det, men...
For å hjelpe til, så sier de fjerne
moms på norske råvarer, knekke matmonopole, det er
vel interessant, og styrke bønny.
Det står litt i kontrast med at byene
skal bli selvforsynt med frukt og grønnsaker, det.
Men...
Det er jo ganske retard, da.
Det er liksom...
Har du ikke hørt om horisontaldyrking?
Det er liksom...
Oslo skal være selvforsynt.
Vi skal styrke bønner, men vi skal dyrke
epler og salat på alle tak.
Ja, stemmer.
Men da blir det kanskje mye på den,
så kanskje det gjelder...
Hvor vil dere lagt de norske risåkerne?
Ja, det...
Samme som vi har indør, så vi kan
tilpasse klima og alt.
Men det er flere fradrag, da.
For eksempel skal du få skattefradrag per barn,
og det er hyggelig.
Det er et sånt orbanetiltak.
Ja, det er midt i blinken.
Det er litt sånn...
Det er noen konservative elementer her, som for
eksempel at det er viktig at det skal
gå an å leve av en inntekt, for
eksempel.
Og du skal fjerne stigma for kvinner som
heller vil være husmødre enn å jobbe og
sånne ting.
Og som vi alle vet, stigma er jo
noe politikere innfører eller fjerner.
Det er en helt naturlig del av det
politiske livet.
Her beter man det sannsynligvis på appen.
Ja, ikke sant?
Man har en stigma-liste, og så stemmer
man tommel opp eller tommel ned på ulike
stigmaer, og så er man der, da.
Så skal man kvitte.
Ja, det er flotte greier.
Du, det mest libertarianske punktet i programmet, og
jeg tror jeg vet hvem som har skrevet
det, fordi folkemannen Rune Østgård var jo inn
i dette partiet i halvannen uke.
Ja, og så løp han med.
Ja, og rømte.
Men det han fikk skrevet før han forsvant
derfra, det var jo kapitlet om digitale penger
og bitcoin og gull og sølv og sånn.
Ja.
La meg lese litt fra Gemini-sammentraget her,
da.
Partiets program utviser en dyp skepsis til det
statskontrollerte pengesystemet.
De vil at folk selv skal kunne velge
hvilke betalingsmidler de vil bruke, og nevner eksplisitt
digitale valutaer, gull og sølv.
For å fremme dette vil de fjerne moms
på gull og sølv.
Det trodde jeg faktisk ikke det var moms
på.
Det kommer jeg på.
Dette er litt, skal jeg forklare deg, at
hvis du går og kjøper mynter, så er
de momsfri.
Men hvis du kjøper barer, så er de
momsfri.
Ja, sånn er det.
Innføre skattefri trak pågevinst fra salg av bitcoin
og forby særregulering av bitcoin mining.
Samtidig går de hardt ut mot innføringen av
digitale sentralbankpenger.
De skulle forby forbud?
Var det det de skulle?
Ja, jeg vet det.
Ok.
This is weird.
Jo da.
Jeg skjønner hvor de skal.
Jeg tror hvertfall hvis man kommer fra derfra
som det er vi gjør, så tror jeg
vi skjønner omtrent hvor landet ligger.
Men jeg har et lite problem med dette
likevel.
Og det er også det som jeg har
spørt, hva er penger liksom?
Og det er jo, ser du på sånne
pengemengde aggregater, så kan det jo fort være
noen sertifikater eller noen særenskudd eller noen obligasjoner.
Og hvis du utydrer det litt, så kan
det godt være noen aksjer eller et eller
annet.
Og så skal du på en måte ha
skatt på noen typer avkastning og ikke på
andre typer avkastning.
Det kan man selvfølgelig bestemme seg for, men
er det lurt?
Jeg tror ikke det.
Nei, og der er vi tilbake på neutralitetsprinsippet,
som også er en gjenganger i våre analyser
av ting.
At skal du først lage et system, så
gjør det forutsigbart og enkelt og rettfrem og
lett å forstå og lykt for alle.
Så ikke hold på med det der halvmoms
på ditt og kvartmoms på datt, for da
har du plutselig enda et virkemiddel som politikere
skal rote med.
Så skaper du sånne vridningseffekter, som politikerne selvfølgelig
alltid gjør når de gjør ting og ikke
skjønner at de gjør, og så har de
skapt nye problemer som de må løse neste
valgsyklus.
Så skal du ha moms, og det er
en fiskalavgift, og det er det det er,
ikke sant?
Du skal bare dra inn penger til staten,
og moms er den største inntektsgilden på skattegrunnlaget.
Ja, alt krever ikke mer moms.
Da spiser du en ganske bra andel av
salgsprosjektet.
Og det er bare å si at dette
er bare en måte å få inn penger
på.
Det er 25 prosent på absolutt alt, enten
det er bra eller dårlig, eller du trenger
det eller ikke trenger det.
Dette betaler alle.
Ferdig.
La meg gjemte, all for that, da må
du på en måte ha innsparinger som matcher.
Dette her blir dyrt.
Det som Trond sier, dette programmet er kostbart.
Akkurat det jeg ser på, for eksempel, at
det skal være tilfluktsrom i alle hus, det
tror jeg ikke de har tenkt at huseierne
skal betale.
Ikke direkte, nei.
De har ikke tenkt det, men det er
selvfølgelig det huseierne, alle må betale.
Til slutt.
Men du var enig på mer sånne ting
som vi liker.
De vil jo legalisere cannabis, og andre urter.
Det vil de jo gjøre, det er jo
litt libertariansk.
Aktiv dødshjelp er jo i og for seg
positivt innstilt til regulerte rammer.
Det kan man jo like.
Jeg har ikke noen krav til folk at
de skal gå hele veien som vi gjør,
ikke sant?
Den gamle Futurama-episoden om en dystopisk fremtid,
der det er sånne selvmordskiosker på hvert gategjørne.
Du kan gå inn, og så kommer det
en motorsak ut.
Det er kanskje ikke dit man skal, i
hvert fall ikke dit man skal i første
sving.
Men dette med legalisering av narkotika, her kommer
jo disse spørsmålene om du er ideologisk eller
ikke inn.
Nå er det overtonn-vinduet akkurat der at
du kan flytte deg til marihuana, men du
kan ikke flytte deg til kokain.
Men prinsippet er det samme.
Du må få lov til å putte hva
du vil i din egen kropp, og det
er ikke statens eller politikernes business.
Og det er der vi kanskje skiller litt
lag med tilhelmingen til Guida.
Jeg ser på en annen tatt.
Jeg tror dette er et eksempel på at
de plukker opp sånne strømninger, for de har
jo et hovedpoeng som heter billig og trygg
strøm.
Norsk vannkraft til Norge først, til kostpris.
Det er jo typisk særlig på den måten
at du ikke skjønner prismekanismene.
Hvis du setter kostprisen i dag, og det
er sånn at den billigste kraften blir bygget
ut først, da blir det jo ikke mye
kraft.
Når man sier kostpris i Norge, så mener
man jo gjerne den vannkraften som er nedbetalt.
Og kostprisen er jo så lav, fordi den
er nedbetalt.
I det du gjør en eller annen ok,
nå skal vi bygge ny eller renovere hva
som helst, så er jo kostprisen plutselig skyhøy
i noen år, før dette er betalt ned
igjen.
Det er liksom, der er kostpris i det.
Jeg føler at det er sånn rødt økonomisk
konsept.
Det er jo et gammelt fyndeord, at dersom
staten hadde stått for medisinsk innovasjon, og at
alt var monopolisert til staten på 50-tallet,
så hadde vi i dag hatt verdens beste
jernlunge.
Hvor ideen er at du får en sementering
av der du er akkurat når du innfører
reglene, og så skjer det ikke noe nytt
etterpå.
Det blir litt det samme her, at du
tenker at dette burde vært billigere, for vi
har tilgang til regnskapene i statskraft, og det
koster jo bare x øre å produsere en
kilowatttime, så da er det det vi burde
betale.
Men det tar ikke hensyn til at det
er en business som skal investere og gjøre
en masse greier utenfor den kostprisen, og det
er jo faktisk at vi kommer til å
trenge mer strøm i fremtiden.
Men akkurat dette elementet passer forresten inn i
noe.
De er jo egentlig et parti som ser
for seg nullvekst i økonomien.
Og så de sier at vi skal vokse
i kvalitet og ikke kvantitet, som betyr at
ting skal liksom bli bedre, men vi skal
liksom ikke øke – Det skal ikke kunne
måles økonomisk.
– Nei, dette er et eller annet sånt.
– Det er et håpliv, det.
– Er dette den der lykkeskalaen de skulle
innføre?
Brutto-Nasjonaldykke?
– Brutto-Nasjonaldykke, ja.
Og jeg tror at opp gjennom historien så
har det vært lange perioder uten økonomisk vekst.
Stor del av middelalderen, for eksempel.
Og jeg tror ikke det er noe sånn
som folk synes er så gøy, da.
Når det kommer til stykker.
– Dette illustrerer vel litt når du bare
plukker tilsynelatende fine deler fra den ene politiske
tankeretningen og den andre.
Så er det ikke alltid at de er
så kompatible.
Hvis du både skal ha stor individuell frihet
og økonomisk frihet i bånd, men du skal
ikke ha en sånn nullvekst-samfunn som er
i Greta Thunberg-hippie-kollektiv.
– Det krasjer veldig for det er masse
de skal ha mer av.
De skal for eksempel ha dobbelt antall neuropsykologer,
bare som et eksempel.
Og hvis du skal ha mer av masse
ting, så er det klart at du må
på en måte økonomien må jo vokse for
å kunne levere de gode.
– Ja, og så er det den ideen
om at i det hele tatt er politikere
som skal avgjøre hvor mange neuropsykologer du skal
ha, eller hvor mange sosionomer eller hvor mange
ditt eller datt.
Du har ikke noe sånn veldig klar idé
om at de har en avgrensning på rollen
til staten.
Vi kan bare gripe inn der vi føler
for at ting ikke går sånn som de
burde.
Og når du gjør det helt willy-nilly,
så får du veldig mange rare utslag.
– Siste gang kledde jeg meg litt med
at de skriver ting som er litt sånn
som ikke gir så mye mening i mitt
hod, i hvert fall.
Nå sitter jeg her og ser på et
godt eksempel hvor det står «Generasjonspartiet har sine
røtter i dagens og morgendagens utfordringer».
Sånn.
– Veldig rart å ha røttene sine i
fremtiden.
– Ja, rart det.
– Det lukter jo at det kan gå
fryktelig galt.
Det er ikke sikkert de røttene står der
de burde.
– Ok, ja.
Nei, det kan man så si.
Det er jo også sånn Det er jo
sånn Tilbake til det her at folk skal
fremme alle sakene.
Det er mye rart folk kan finne på
å fremme.
Jeg kommer til å tenke over i Norge
så skulle folk stemme gjennom radioen på OL
-slagord.
Så kommer det opp et eller annet tull.
Det var sånn «They said we couldn't do
it, but we did it».
Helt røde hud.
Ellers så kan det komme opp køtt, for
eksempel.
Da lurte jeg på Reiseradioen om de skulle
velge Norges nasjonalfisk, og da så vi slimålen.
Det kan jo garantert skje i en nett
som det.
– Det er jo den der Storbritannia hadde
en forskningsskip som ble lagt ut til folkavstemning
i avisen.
Det som endte opp med «Sir David Attenborough»,
men det som ble stemt for ham var
«Boaty McBoatface».
– «Boaty McBoatface» – Og folk var ganske
sure da den ikke ble heten «Boaty McBoatface».
– Men det er jo god grunn til
å bli sur hvis du først har en
folkavstemning.
– Ja, de først kastet bortida de på
stemmeparet til Våse.
– Men nå skal jeg gjøre noe.
Generasjonspartiet tar dette på alvor.
Dette med at man skal utrede og få
saklig informasjon.
De vil gjerne, når det skal være en
folkavstemning, pålegge pressen og ha klare krav til
lik dekning av ulike syn.
Det er artig, for da går du inn
på en greie med å bestemme hva pressen
skal skrive.
– Ja, det er ikke noe problematisk.
– Et stat som dikterer pressen, det er
greit.
Har vi opplevd det?
– Nei, det er jo nytt.
Nybrottsarbeid, dette.
Det har aldri vært noen øvelse for politikere
å drive og kontrollere pressen.
– For meg virker det litt gjennomtenkt, men
de har sikkert tenkt gjennom det.
For eksempel skriver jeg at de skal gjennomrette
de lokale markene for vare, tjenester og kapital.
Så hvis du bor på Stord, og skal
kjøpe deg en fiskebåt, så skal finansieringen av
den være fra naboen din, antar jeg.
– Ja, jeg ligner litt på utspørringen av
laden Marie av Anders Magnusson i 2009.
Han spurte om denne grynerløk av valutaen de
vil innføre.
Det er ikke alt av storkapital som skal
inn i bydelen.
– Det er ikke det.
– Men!
De vil jo ikke bare si hva pressen
skal gjøre.
De vil også si hva veldig mange andre
aktører i næringsliv og samfunn skal gjøre.
Og det de i hvert fall er, er
et nanny state parti.
Så en ting de vil eksplusivt forby, er
3 for 2 tilbud på butikken.
Det skal vi ikke ha.
– Ja, det er skumle saker det.
– Ja, og det er jo selvfølgelig opp
til Gydda å avgjøre hvordan type tilbud butikkene
skal gi.
– Ja, og staten må diktere prisene på
matvarer generelt, og det har alltid vært en
veldig god idé.
Det har jo heller aldri gått valg.
– Det samme gjelder kjennes egne merkevarer.
Det skal de ha sterke begrensninger på.
Og de skal også bestemme hvor i butikken
usunne varer som godter i brus skal stå.
– Dette høres veldig arbeidepartiet ut.
– Ja, det er sånn.
– Og så er det forbud mot reklame
for det de definerer som klart usunn ultraprosessert
mat, og så skal sukkeravgiften opp.
– Ja.
– Og dette er jo kanskje ikke sånn
midt i vår libertarianske preferanseramme.
– Nei, så jeg ser forbud mot reklame
for ultraprosessert mat det er jo sånn, jeg
får ikke egentlig enig om hva det er,
jeg prøver det her ultraprosessert, er det ikke
det?
– Altså, ultraprosessert er et så vitt begrep.
Jeg har hørt på Marit Kolby som sitter
og snakker om dette.
Hun også peker på at ultraprosessert er egentlig
bare antall ganger det er prosessert.
– Ja.
– Og ikke så mye hvordan.
Så du har prosessert og ultraprosessert, men du
burde jo egentlig ha hatt 10-12 grader
av ultraprosessert for å få en fornyftig skala
på dette her, ikke sant?
– Det er jo kanskje noe av det
positive jeg har å si om generasjonspartiet, at
det du får i med Høyre og Arbeiderpartiet
er jo ultraprosessert politikk.
– Ja.
– Det får du ikke her.
– Nei.
Her har det ikke vært noen prosessering.
– Så en av tingene du for eksempel,
nå skal det sies at det får du
både i ultraprosessert og naturlig form, men i
sin naturlige form så får du også med
Guida obligatorisk samfunnstjeneste.
– Å, litt godt gammeltags slaveri.
– Ja.
Og det er jo en stolt tradisjon som
har gått gjennom årtusen år.
– Men merk deg, også der det er
militærtjeneste, slasj samfunnstjeneste, slasj landbrukstjeneste.
– Ja.
– Jeg lurer veldig på hvordan landbrukstjenesten skal
være.
– Da skal du ut på kollektivbruket, da,
vet du.
– Har du blitt leiledning igjen?
– På statsbruket.
– Det som er så himla interessant, det
tror jeg matcher veldig godt, var jo at
de henger seg veldig oppe, eller kaster seg
veldig på prendene, altså hva som er populært
akkurat der og da.
Fordi at denne sivilbeskyttelsesloven er nemlig veldig mot
det at folk skal kunne beordres til å
gjøre en jobb.
– Men Hehehe Hehehe Hehe, dette her, de
har utslagt på mitt program at jeg kan
krasse – Så er det masse ting jeg
skal fullstendig sende mot seg igjen.
– Vi er jo mot slaveri, men vi
skal innføre en grav av slaveri, altså, dette
her.
– Vi skal innføre vårt slaveri.
– Deres slaveri er ondskapelig.
– Det gode slaveriet.
– Ja.
Men, de vil jo og løse faktiske problemer
også.
Ikke minst så skal alle ha et sted
å bo, og Gyda og staten skal da
bygge 125 000 nye boliger.
Det er jo både mange boliger og sikkert
nyttig for mange hvis man …
– Skal Gyda og Co bestemme hvor de
skal ligge nå, eller er det …?
– Det kan man jo bare tolke inn
i konteksten her.
– Ettersom dette blir en sånn staten skal
bygge, sånn jeg tolker det, staten skal bygge
boliger, og da tenker jeg liksom at da
må jo staten bestemme hvor de skal bygge.
– Noen må bestemme hvor sovjetblokkene skal ligge.
Jeg nekter om dette her.
Det er ikke bra å kalle det sovjetblokker.
Jeg vil bare bekreve at det kalles Gydablokker.
– Også skal du ha lovpålagt kvoter, og
det var vi jo inne på så vidt,
for lokalmat og merkevaregreier og alt det der.
– Du skal ha krav på at butikken
skal ha minst 5 % lokalprodusert mat.
– Ja.
– Og det kan være tøft.
– Det er jo sånn du får den
der selvforsyningen i Oslo.
– Det er klart.
– Og spørsmålet er jo alltid hvor lokalprodusert?
Er det greit med noen fra Finnmark, eller
må det være fra Hedemark?
– Grillet ure fra Fjellsvorvet.
– Jeg begynner jo å lukte av til
denne argentinske entrekålen, som jeg har veldig lyst
på.
Den begynner å bli veldig vanskelig å få
tak i.
– Å, herregud.
Jeg ble litt brukt i programmet her, så
jeg kom på et punkt her som går
på helsevesenet, som nettopp viser det som er
problemet med dette programmet.
Det kommer til å bli dyrt, og jeg
tror de vet ikke hvor dyrt det blir.
– Jeg går ut fra at de vil
ha bedre helse, og bedre helsevesen.
– Ja, jeg er jo bætje.
Uttrykket er, økt bemanning i helsevesenet, kortere arbeidsdag
til like lønn, og lønnsnivå skal heves.
Og vi vil øke grunnbemanningen i sykehjem, og
så videre.
Ja, det blir ikke billig.
– Nei, og jeg går ut fra at
det er en omfattende vurdering av hvorfor vi
har høyest legetettet og sykepleiertettet i fucking hele
vestlige verden, og fortsatt har bemanningsmangel.
– Det er veldig rart.
– Her må vi en liten tur inn
med FRP, faktisk.
Jeg slo i gang en prat med en
fyr på Stand til FRP i går, og
så sier han at, nei, de skulle, for
det er først og fremst, jeg tok litt
mot problemet med at dere skal øke statsbeskyttet
mer enn noen andre, og det gjør dere
ved å ta ut kapital fra statseideselskaper.
Da øker statens størrelse, budsjettet deres øker, og
år etter har dere brukt opp den kapitalen,
og da er det ikke noe sted å
ta den, da er det mer oljepenger eller
mer skatt som gjelder.
Nei, for da skulle de begynne å spare
inn.
– Ikke nå.
– Nei, men så kommer det veldig logiske,
sånn, han skal selvfølgelig, han skal selge dette
til meg.
Så han svarer og sier at, men de
skal ikke kutte på bemanningen på helsetjenester og
sånt, det skal bare kuttes i byråkratien.
Ja vel, så ja, men det er jo
i helsevesenet er det jo mye å spare.
Ved å endre noen krav, så kan vi
jo redusere antall, kravet til antall sykepleiere på
en intensivavdeling fra 7 til 4 på et
plass, så vil jo det gjøre ting.
Ja, men det skulle de gjøre.
– Å ja, det skulle de.
– Ja, da skulle de gjøre det.
– Ja, ja, klart det.
– Og så var det sånn, ja men,
for det var litt et svensk standard, men
da skulle det plutselig kutte seg likevel.
Og det er forfølgelig sånn at for det
første, hvis det skal kuttes, skal det vel
kuttes samtidig?
Og så sier du at dette skal vi
ikke røre, men jeg sier ja, men det
er jo egentlig en god idé å røre
det.
Ja, men vi skal røre det.
Det er for en veldig, veldig lov.
– Men det er jo dette vi har
forstått på forhånd, for de er for alt
som er bra, og så er de mot
alt som er dårlig.
– Ja, det synes jeg egentlig kunne gå
inn for noen av hver, altså.
Hvorfor har ikke vi tenkt på det?
– For alt som er bra, partiet.
Det kan vi stifte.
– Åh, jeg fant noe alt bra.
Det skal selvfølgelig utvides tilbud også, for vi
skal også få inn naturmedisin og holistiske arbeidsmetoder
i helsehusene.
– Det gleder jeg meg til.
– Og ikke minst, og dette er sånn,
nå tror jeg vi nesten matcher ytre sentrum
i snillhet, for her skriver de alle har
rett til medisinsk behandling uavhengig av kostnad.
– Ja, det er liksom...
– Jeg skjønner jo det politiske ståstedet, for
vi har jo en økonomisk cutoff i Norge
som sier at hvis dette blir mer enn
så dyrt, så da kan vi ikke gjøre
det.
Da er dette en behandling som faktisk vi
må, den må bli billigere først.
Når vi fjerner den cutoffen, så snakker vi
jo, vi snakker en sånn himmelhøy kostnadssøkning, ikke
sant?
Ikke for de vanlige pasientene som er inne
om å få fixa litt på hoftasier eller
et eller annet sånt, men de som virkelig
har de dyre tingene, vil jo drive disse
kostnadene til himmels.
– Det er det.
Støtte på en interessant dilemma i forbindelse med
Medevak fra Ukraina.
Fordi det man gjorde, det var jo å
si at vi tar imot folk som trenger
behandling fra Ukraina, og helsevesenet i Ukraina har
ganske mye å gjøre, ikke sant?
Så du avlaster, ikke sant?
Og da er det ikke bare soldater og
familier med artilleri-granatskader, kreftpasienter, og det er
alt mulig rart av alt som feiler folk,
ikke sant?
Det er nesten en sånn auksjonssystem i Europa.
Hvis Tyskland har kapasitet til noe, så tar
de det, og hvis vi har kapasitet, så
tar vi noe, ikke sant?
Og så er det en sånn vurdering av
hvem du skal ta imot, og det litt
interessante du kommer opp i, er at et
en del pasienter i Ukraina som i utgangspunktet
hadde fått behandling der i et relativt sett
mye fattigere land enn Norge, ville ikke fått
behandling i Norge.
Og når du da sitter og velger pasienter
som du liksom skal si ja eller nei
til, så må du også gjøre en vurdering
på ville vi gitt den behandlingen som de
allerede får i Ukraina til på de egne
innbyggere, og svaret er nei, det vil vi
ikke.
Fordi de er for gamle, eller de er
for et eller annet, ikke sant?
Sånn omfattende kreftbehandling til en 8-80-åring,
er ikke noe du gjør i Norge, men
i Ukraina så gjør man det.
Og det er jo en sånn kulturforskjell, og
tilnærmingsforskjell og annet.
Ja, og det setter jo litt på spissen
da, og så blir jo liksom den pragmatiske
løsningen der at vi sier at vi tilbyr
ikke de plass, fordi de hadde bare ikke
kapasitet eller et eller annet, og så blir
det noen andre som tar det, og så
ordner det seg, så du støter ikke opp
i at pasienten som får, og pasienten som
ikke får behandling ligger i seng ved siden
av hverandre, ikke sant?
Fordi det blir dumt.
Men det virker jo som Yda med 10
års erfaring fra helsevesenet ikke helt har satt
seg inn i dette.
Nei.
Do-leir skal ansettes ved sykehusene.
Hva for noe?
Do-leir?
Do-do...
Do-u-leir.
Do-u-leir, ja.
Det er disse fødselshjelperne her, ikke det?
Ja, jo, jo.
Er det sånn noe som har vært i
stedet når hans støres barnebarn ikke overlevde?
Ja, sånne trenger vi nok flere av på
sykehuset.
Det er nok det.
Siden vi er inne på denne historien, vi
har jo nevnt den før her på podden,
men hva er deres take på det?
Stører ikke nå ut og knyttet seg til
denne historien, selv om pressene egentlig har anonymisert
de involverte?
Ja, så plutselig så gjorde han det som
et valgkamputspill, egentlig.
Ja, det var utrolig rart.
Helt ærlig, så fant jeg bare kvalme det.
Ja, jeg må si at han fikk jo
litt kritikk for det, og jeg skjønner ikke
helt hva støret driver med innimellom han, for
det han ga inntrykk av i denne uttalesen
var at vi har jordmormangel, sant nok, og
det medfører at mange opplever utrygghet i fødselssituasjonen,
og sånn skal det ikke være i Norge,
og så sier han «Dette har jeg selv
opplevd».
Så han knytter seg til historien på den
måten, og så er jo selvfølgelig bakgrunnen for
hans familietragedie er jo et forhold som er
politianmeldt, altså sønnen hans er politianmeldt for hvordan
de håndterte dette, fordi de var utenfor helsevesenet
og hadde «daula, doola, daula, faen», hvordan du
uttaler det.
Og da er det litt det er hvertfall
ikke helt sant å si at man har
vært utsatt for noen form for jordmormangel når
du har aldri stått å ha jordmor.
Og da er det litt tynt og...
Hvorfor tror du at han gjorde det?
Var det for at han var redd for
at dette skulle blåse opp?
Forsøk på sympatistemmel kanskje?
Jeg må innrømme at jeg opplevde det sånn,
og så er liksom den tingen mest døre
som jeg syns begynner å bli et mønster,
er litt sånn patologisk løgnaktighet.
Og forstå meg rett, det er ikke sånn
super-duper juging, men alle husker den der
har dere snakket med Hamas greie?
Nei, det har vi ikke.
Kan vi starte på nytt?
Ja, men jeg vet jo at dere har
snakket med dem.
Å ja, kan vi starte på nytt?
Ja, hva faen er det?
Og det er liksom du har en virkelighet
inni hodet som er den uoffisielle virkeligheten, og
den er liksom det er en ting, og
så er det en annen sfære som er
den som vender utover, og så har du
en sånn nesten profesjonellt løgnbilde av verden, at
dette er den offisielle, og dette er den
uoffisielle, og de skal aldri møtes.
Og når de gjør det, så blir det
veldig rart.
Også i dette tilfellet, så er det liksom
sånn det er rart å bringe det opp
når du, han vet jo godt hva kompleksiteten
er underliggende her, og når du liksom bruker
din egen familietragedie til å understreke behovet for
trygghet på sykehus, så dytter du jo liksom
ansvaret litt i retning av helsevesenet som ikke
har fått anledning til å bli med der
hvor vi er, sånn man kan forstå det.
Jeg forstår at en del jordmødre ble fornærmet
på tanken av dette.
Ja, kanskje det er litt nærtagende, men det
er liksom også forståelig.
Jeg føler at dette var å pisse i
buksa.
Også føltes sikkert det veldig godt og varmt
der og da, men jeg håper jo at
det har en avkjølende effekt på et tidspunkt,
kan du si.
Ja, ja, ja.
Nei, det ble en digresjon.
vi har kanskje vært gjennom en god del
på Gjenerasjonspartiet.
Jeg tror vi har dekket de viktige poengene.
Det vi ikke har nevnt er borgerlønn.
Borgerlønn, ja.
Det vil vi teste ut selvfølgelig med i
den hensikt å innføre det.
Det ser ut som nok et billigpunkt i
dette programmet.
Ja, og der har vi jo, vi har
jo i og for seg diskutert litt sånn
borgerlønn før.
Der har du en sånn ja, ja, kan
du få dempet kostnader og byråkrati og forenklet
systemer og sånt, så er det på en
måte positivt Hvis det blir en sånn der
enda en ordning på toppen og alt annet,
så blir det jo helt kokodyrt.
Og det er ikke godt å si hva
resultatet blir i teorien og i praksis så
kan du nesten garantere at det blir bare
kjempedyrt.
Fordi i Norge så legger du aldri ned
ting, men du kan alltid klatte noe på
toppen.
Ja, ja, ja.
Nei, altså i praktisk politikk i Norge så
tror jeg det er helt dødstemt.
Ja.
Og så er, skal det nevnes, at Gjenerasjonspartiet
er sånn soleklart mot både EU og EØS.
Men de hadde en litt rar formulering med
EØS.
Og det har jeg merket litt, fordi de
sa at de er mot EØS, så lenge
man ikke aktivt bruker V2-retten.
Som egentlig ikke riktet seg godt da, for
de gjorde det litt uklart om de var
for eller mot EØS, men de var tydeligvis
ikke for EØS sånn som det fungerer nå.
Ja, ok.
De er for EØS hvis det er de
som sitter ved maten.
Det er det eneste jeg klarer å lese
ut av det.
Hvis vi får lov til å sitte ved
maten og kunne trykke på stoppknappen, da skal
vi da kan vi være med dem.
Men en formulering de har da, er at
de er grunnleggende mot overnasjonal styring.
Det impliserer jo at i hvert fall sånn
type omfattende avtaler som EØS grenser nok opp
til Tja, men det betyr jo også at
man må ha noen innsigelser mot FN-systemet,
det er jo en del sånne ting.
Skulle man tro, ja.
Men det som jeg har kommet igjennom, har
jeg ikke funnet noe om det.
Jeg har ikke sett så mye om det,
nei.
Så er det jo sånn verdisiden deres, da.
Afforentlige og rimlige lån, de begynner å snakke
om at de skal subsidiere renter og sånn.
De kødder prismekanismen hele veien, da.
Så dette er jo på en måte en
oppskrift på at ting bare skal gå trådt.
Hvis du sier at du skal subsidiere renter,
det betyr jo at du ikke forstår hva
som utløser økte og reduserte renter.
Det er en helt grunnleggende manglende forståelse av
hvordan denne sentralbankstyringen fungerer.
Det er jo, altså...
Apropå det, de var også veldig sterke motstandere
av at det skulle kreditvurderes til banken.
Her skal banken tvinges til å låne bort
penger til alle, uansett.
Dette er en god plan for...
Dette hørtes litt ut som en amerikansk housing
-krasj tilbake i 2008-2009, egentlig.
Hvor man deler ut lån til alt og
alle, og så til slutt er det utgjør
en så stor del av den pakka at
det krasjer.
Vi må vel nærme oss en form for
landing her.
Et sånt hovedpoeng, hvis man skal oppsummere, litt
sånn inkonsistent tillit til individet.
Du skal ha stor økonomisk frihet og styre
økonomien din selv på en del ting, men
du skal ikke bestemme hva du kan spise
selv.
Det skal Gydda bestemme.
Du kan få rus deg på cannabis, men
du skal ikke spise...
Men du får ikke ultraprosessert mat.
Og ikke godteri.
Veldig, veldig...
Det eneste som jeg klarer å gi deg
noe pluss for, det er til en viss
grad denne ruspolitikken.
Og utover det, så synes jeg det bare
er et sånt terningkast blank terning.
Jeg skulle jo holdt på å si et
terningkast to, egentlig, for det er et par
ting her som var greit, da.
Men alt er sånn...
Hvis du skriver hundre sider i et program,
så må det statistisk sett umulig å ikke
få rekk på et par punkter.
Og det mangler ganske mye presisjon til å
være så detaljert skrevet.
Ikke sant?
Og det er litt slående at når du
har brukt så mye tekst og tid på
å formidle hva du står for, så er
det så mange spørsmål som står igjen på
hvordan du skal avgrense og prioritere mellom ulike
hensyn som er mot striden.
Og det er litt rart.
Og så er det selvfølgelig det der at
det de...
Du kan jo si at ulike partier har
et hovedfokus eller en kjernesak.
For generasjonspartiet er det åpenbart denne folkeavstemnings-
gimmikken.
Og det er liksom ikke en så jævla
bra sak, da, i mitt hodet.
Hadde du gått til Norgesdemokraterne og skulle analysere
fokuset deres, hva er de mest opptatt av,
så er det innvandring.
De er mest opptatt av det, og for
å stoppe det, og de hadde en re
-emigrasjonskonferanse, det er ganske lett å se at
der er det veldig mye fokus på fremmed
kulturell innvandring, og de vil snu den trenden,
ikke sant?
Og så har de et program som snakker
om mye annet.
De er veldig opptatt av det.
Generasjonspartiet er veldig opptatt av disse avstemningene, og
at du skal ha direkte demokrati.
Det er liksom ikke en så veldig bra
sak, synes jeg.
Det er en tøysesak.
Sånn.
Og så kommer du selvfølgelig til dette poenget
til slutt, at når du kommer til stykket,
og det er noen bra ting på personlig
og individuell frihet, og sånn, men så kommer
du til beredskapsspørsmål, og så er det plutselig
sånn at beredskap og arbeidsplikt tromfer den der
i friheten likevel, da.
Og hvis du ser ikke den sammenhengene?
Nei.
Det føles som en sånn plukk og mix
fra alle mulige ulike ideologier.
Du tar de godteri-bitene som ser best
ut av alle steder fra, og så …
Akkurat den plukka …
For det er jo litt det som jeg
har smaket, da.
At du har ikke noen sånn …
Du har ikke noen ledestjerne her, ikke sant?
Og …
Jeg har bare lyst til å gi eksempelet.
Underpunktet på et kapittel er som heter «Kapitalismens
reformasjon».
Og der sier de at det er et
problem at kapitalismen har blitt globalisert, ikke sant?
Og det er …
Og den har vært utenfor nasjonale politiske rammebetingelser,
og enorme formurer er samlet til de globaliserte
selskapene.
Så jeg synes det er veldig problematisk.
Men det er jo bare å kjøpe aksjer
i Meta, liksom, hvis det plager deg.
Ja, så er det ikke noe …
Altså …
Hva skulle alternativet vært, da?
Hva er det du foreslår å gjøre?
For det er sånn en analyse som hadde
hengt sammen med hva de skriver andre steder,
sånn …
Vi er på det her Bitcoin-kapitlet, og
desentralisert valuta og sånne ting.
Og kritikken av penger og banksystemet.
Sånn …
Nå vet jo vi at det kommer fra
Rune Østgaard, ikke sant?
Så vi vet sånn røffelig hvor han kommer
fra, hva han skriver og hva han skriver
døker om, og sånn.
Men da er jo analysen i stor grad
at problemet er pengetrykking, ikke sant?
Og at du må komme det monsteret til
livs.
Men når du nå snakker om kapitalisme, så
er det utenfor kontekst av at kanskje det
er noe gærent med pengesystemet.
Og det er jo litt sånn misforståelse av
…
Da henger i hvert fall ikke ting sammen
som burde henge sammen, da.
Og det der at du trykker opp vanvittig
mye penger som blir tilgjengelig som kredit, og
at du har kreditisme i stedet for kapitalisme.
Men det behandles, så langt jeg kan se,
ikke.
Det ville jeg jo tenkt at var en
var en vinkel som hadde gitt mer mening,
da.
Enn at man har en sånn der litt
sånn leftig, vi liker ikke kapitalisme, sånn som
den ser ut nå, greie.
Ja, så er det en sånn leftig greie
du sier, at det er ikke så opptatt
av hvor stor del av økonomien som er
offentlig eller privat.
Det viktige er å forankre økonomien lokalt.
Ok, er vi gjennom det vi skulle på
generasjonspartiet, tror dere?
Ja, jeg tror vi bare kommer til å
gjente oss.
Så er spørsmålet, da.
Tommel opp eller tommel ned, Trond?
Altså, som jeg sa, jeg kaster en terning
som er blanket på alle sider.
Det er så inkonsekvent at det er kanskje,
dette er domere enn sentrum.
Det er det faktisk.
Ja, og det ytre sentrum her klarte faktisk
en bil...
Og så er problemet med ytre sentrum ikke
at det er så dumt for meg at
det er så sukkersøtt at jeg kvalmer det.
Ja, ikke sant?
Men ytre sentrum skal jo litt mot vår
intuisjon få kredit for å skreve ut et
kortere program.
Og det kommer som en overraskelse på oss,
fra 45 til 100 sider.
Dette er galskap.
Jesus.
Nei, jeg kaster som sagt en tor og
det skal de få for et par liberale
punkter.
Men ellers så han kan jo ikke gi
dette sammen.
Jeg har nok også en tommel ned her.
Jeg tror jeg slutter med til terningkast to,
jeg.
Det kunne vært verre.
Jeg tror det var verre.
Da tror man faktisk må gjøre en trygg
innsats for å få det til.
Det er imponerende.
Ok.
Da får folk bare ha godt valg.
Lykke til.
Velg deres herskere med omhud.
Takk for at du hører på Sidelinja podcast.
Vi vil gjerne noe bredere ut, så hvis
du snakker om oss, deler oss, eller anbefaler
oss i podcast-appen din, så er det
høyt verdsatt.
Government is not the solution to our problem.
Government is the problem.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av rys eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidlinja.transistor.fm