Velkommen til Sidelinja, podkassen for politisk hjemløse og
de som vil høre om dansk politikk på
et forståelig språk.
Rundt bord i dag, påskehare og resident danske,
Trond Sørensen og meg selv, Vegard Nødtnes.
Ja, det har jo vært valg i Danmark.
Det har det.
Det følger ikke norske medier i særlig stor
grad med på, for det er så nære,
og det er så interessant.
Det er bare USA vi dekker politikk.
USA og kanskje Storbritannia.
Ja, kanskje Frankrike.
Kanskje.
Men det er jo, valgkampen i Danmark har
jo spent opp et interessant lærhet å se
oss selv gjennom.
Vi her i Norge med tusenvis av milliarder
på bok, sier at vi mangler penger om
å øke skattene.
Danmark har ingen olje, men staten har gått
med overskudd i 16 år på rad, og
nå vinner partier som vil kutte skattene enda
mer.
Og da er spørsmålet om det er de
eller vi som har forstått økonomi her?
Altså, jeg tenker at har de overskudd så
er det fint, men da er det jo
også rom for å kutte skatt.
Det er jo det.
Og så er det alltid rom for å
kutte stat.
Jo, det er et eller annet rart, for
denne handlingsregelen vår høres jo veldig ansvarlig ut.
Den er jo ikke det.
Nei, med økende finansiell formue er jo de
pengene som renner inn i økonomien nå så
massive i størrelse, at mer og mer og
mer i vårt samfunn blir offentlig.
Politikerne legger seg til vaner med høyere offentlig
forbruk, og det at de alltid kan love
mer, og takke seg til å ikke ha
norsk syke, og faktisk tenke at vi må
faktisk ha overskudd.
Nei, og i Danmark så har de jo
vett på å advare mot norske sykene, eller
det norske systemet.
Det har jo blitt et sånn skrekkende eksempel
på hvordan man ikke skal drive statsøkonomi.
Ja, det er det.
Og det er jo interessant, fordi sosialdemokratiet i
Danmark, han som heter Fredriksens parti, de har
jo ønsket, og de har jo trukket frem
Norge som sånn, se hva hvis de kan
gjøre, så kan vi også.
Og så har det stort sett alle andre
gjort akkurat det samme, og trukket Norge opp
på hattene og satt, skrekk-eksempel.
Det der skal vi ikke gjøre.
Og det skal jeg jo innrømme, at å
være del av en debatt der den type
skattegrep blir sett på som skrekk-eksempel, eller
i hvert fall at det kan sies offentlig
og tas på alvor og faktisk gi medvinn
til partier som vil kutte skatt videre.
Jeg har lyst til å dra en helt
åpenbar parallell her.
Når vi til Fredriksen bruker Norge som et
eksempel på, se hvordan det er mulig å
gjøre dette, så er det litt sånn når
vi ser enkelte i ytterkokovensterlandet i Norge, peker
til Venezuela og Cuba og sier, se hvor
bra det ble der da!
Jeg føler at det er litt det samme
segmentet.
Vi har jo en favoritt i Danmark, vår
venn Alex Van Opslag, som vi til og
med har hatt på besøk for å snakke
på landsmøte vårt for en del år siden.
Han kanskje begynner å nærme seg 10 år
siden, men det var noe hyggelig.
Han er jo en veldig markant frontfigur for
liberal allianse.
Vanskelig å stave, men lett å sette krysset.
Det var vel hans første valgkampanje?
Ja, han er morsom, ikke sant?
Han er selvironisk morsom.
Lager videoer som er både selvutslettende og litt
sånn frekk angrep på motstandere.
Men det er gjort med glimt i å
gi oss skjerm.
Ja, og litt informativ samtidig.
Er det noe med det?
De er ikke nakne.
Nei, det er ikke det.
Liberal allianse, ikke at de har gjort noe
bra kvalg, men de har gjort det bedre.
De har gått fra 14 til 16 mandater
i folketinget.
9,4 prosent.
Det danske partisystemet er noe virere anlagt enn
det norske.
De har en sperregrense på 2 prosent, som
gjør at du får en del flere småpartier,
og det er ikke den konsentrasjonen av makt
som det har vært i Norge mellom, la
oss si Arbeiderpartiet Høyre og FRP.
De tre er betydelig større partier enn de
andre.
I Danmark er det bare Sosialdemokratiet som runder
20 prosent.
Og de har 14 partiene nå til og
med.
Ja, og overraskende mange av dem er 6
-8 prosent.
Så alle partiene er en liten seriøs blokk
i seg selv.
Og så er det nominelt, så er det
venstresiden som har flertall, men det er ikke
rent flertall, de har simpelt flertall.
For blokken på høyresiden er mindre enn blokken
på venstresiden, men ingen av dem har flertall,
og i midten ligger Moderaterne.
Med Danmarks tidligere statsminister, Lars-Løkker Rasmussen.
Nettopp.
Det er jo litt sånn rart i seg
selv, fordi Lars-Løkker Moderaterne var et parti
som er nyere enn hans statsministertid.
Han var statsminister for Venstre.
Ja.
Og Venstre og Sosialdemokratiene, eller Sosialdemokratiet, heter hver
parti der, de har jo byttet på regjeringsmakt
i 25 år, ikke sant?
Frem og tilbake, frem og tilbake, frem og
tilbake.
Og så har det blitt masse styr internt
i Venstre, så uten sammenligning for øvrig, så
har Danske Venstre splittet seg i tre, og
det er jo ikke helt ukjent for Norske
Venstre, eller?
Nei.
Det går litt i alle retninger.
Det er vel knapt et parti i Norge,
bortsett fra Høyre, som ikke springer ut fra
Venstre.
Ja.
Men de sitter nå med 10,1 prosent
av stemmene denne gang nå.
Ja.
Marginalt større enn Liberal Allianse.
Ja.
Men det er da minus fem mandater for
deres del.
Så du kan jo si at de har
jo mistet 50 prosent av verkerne sine.
Det kan man si, og likevel så blir
de kingmakers.
Ja, eller Moderaterne er vel de som blir
kingmakers her, tror jeg.
Har ikke Moderaterne vi snakket om?
Jo, vi har snakket om Venstre her nå.
Å, ja.
Unnskyld, unnskyld.
Nei, Moderaterne, de har mistet to, og er
nede på 7,7 prosent.
Det som er litt morsomt med det, det
er interessant, det er at hvis du går
6-7 måneder tilbake igjen, så var de
under den danske sperregrensa på to prosent på
målningene.
Ja, det klarer jo selv ikke norsk Venstre.
Nei.
Ja, de skal jo en forhold til hvis
de jobber.
Skal vi gjøre et veddemål på det?
Sette Abid på saken, så tenker jeg.
Nei, ikke bare det, men nå tror jeg
faktisk Guri Melby har satt seg selv på
saken.
Så jeg har troen på Venstre ut av
Stortinget ved neste valg.
Skal vi ta en sånn liten seivo inn,
så jeg forteller hvorfor jeg tror vi blir
kvitt Venstre?
Ja, gjør det.
Venstre har nå sånn veldig, veldig klart med
Guri Melby sagt at vi skal ikke inn
sammen med Fremskrittspartiet, og dermed så kan ikke
vi være sammen med høyresiden i norsk politikk.
Og det er fordi da mister vi inn,
vi har noen som er interesserte stempeholdsmenn som
ikke liker FRP.
Ok, greit, her er problemet.
Hvis Venstre ikke skal operere sammen med høyresiden,
så må de operere sammen med venstresiden.
Så de skal da også gå inn på
venstresiden sammen med følgende politiske ståsteder.
Kutt i sykelønn, mindre fagforening, og først så
kommer de til å miste alle sympativelgerne som
vanligvis stemmer høyre, for da er det ikke
noe interessant å hjelpe Venstre, ikke sant?
Jeg tror ikke høyre har så mye sidefleske
igjen og låner bort til Venstre uansett, så
det tror jeg ikke gjør store forskjell.
Men det sidefleske som er det, det blir
borte.
Det er helt sikkert.
Og så vinner de ikke en velger på
venstresiden, med det synet de har på...
Jeg har troen på at Venstre selv utsetter
seg med Guri Melby bundet til Masta, og
der kommer hun til å stå.
Og jeg må jo si, og det er
en observasjon som støtter din her, når du
snakker med folk som har litt gått ut
på venstresiden, så man tenker jo på Venstre
som et stuerent parti, midterste, indre, ytre sentrum,
ikke sant?
De blir snart kanslerte jo.
Ja, ja.
Når du kommer langt ut på venstresiden, så
vil du se en sånn...
Det er en forakt med nerve overfor Venstre.
Det er det råttneste dritale møkka-partiet, det
går han over, ikke sant?
Fordi at de fremstår snille, men de er
slemme.
Ja.
De har sånne borgerlige prinsipper i bånd et
eller annet sted, og det «rubs us the
wrong way».
Men de pakker det inn i en sånn
ytre sentrum, snillistisk bærekraftspinn.
Alt er fint, og miljøet er viktig, hvis
de har velgere de ikke skulle hatt.
De kommer jo til å miste masse velgere
til MDG, som tenker at hvis Venstre ikke
er på høyresiden, så kan vi så stemme
MDG.
Fordi da har vi ikke noen påvikning på
høyresiden likevel.
Så da kan vi ikke så god vide.
Jeg sliter med å forstå hva Venstre tenker.
Jeg applauderer Venstres valg.
Heia, Guri Melby.
Måtte du stå over massen til skipet går
helt til bunns?
Det er «fine by me».
Men det var da norske Venstre.
Skal vi fortsette på danske Venstre?
Danske Venstre.
Et annet dyr, og et ganske lite dyr
etter hvert.
De synker sammen i en sånn ...
Hva skal jeg si for noe?
Vi starter på toppen.
Mette Fredriksen og hennes sosialdemokratiet, de har jo
virkelig, virkelig falt.
De har mistet 12 mandater, og er nå
så vidt over 20 prosent.
Det er fremgående det største partiet.
Med svært god margin, faktisk.
Men det er ikke den kraften de en
gang var, for jeg tror de ved forrige
valg var over 30.
Jeg skal ikke si helt sikkert, men det
var i hvert fall ikke veldig langt ut.
La oss ta det på mandater.
De har 38 mandater nå.
Da har de mistet 12, så da hadde
de 50.
Så det er en betydelig nedgang.
De har mistet en fjerdedel av velgerne sine.
Jeg regner at de også bruker en lagis
-metode for å telle opp, selv om de
kanskje ikke har moderert den like mye som
i Norge.
Jeg er ikke sikker.
Men prinsippet for valgopptelling er typisk etter noe
sånt.
Og det er jo greit.
Og så har du det er vel Sosialistisk
Folkeparti, som er nest største, og de har
11,5 prosent.
Ja, og det er da pluss fem mandater
fra 15 til 20.
De har jo klatret seg veldig opp.
Det er litt sånn typisk for når det
store Sosialdemokratiet-partiet klapper sammen, så får du
ikke bare avskalling til en side, du får
til begge sider.
Det er jo sånn typisk SF.
Jeg tror danskenes SF, det er jo det
samme som SV i Norge, men jeg tror
likevel de er hakket bedre og mer fungerende
enn norske SV.
Det må jeg innrømme, jeg har ikke noe...
Som jeg har oppfattet, de er ikke like
innholdsløst dumme som norske SV.
Jeg bare kjenner ikke SF godt.
Jeg vil ikke si at det er et
fornuftsparti, men det er hvertfall i riktig retning
på en måte.
Så vi nevnt Venstre som faller, men der
vi kanskje uthever ting er vel på Liberale
Allianse.
Hadde vi bodd i Danmark, så hadde vi
gått og stemt.
Ja, da kunne vi stemt.
Det hadde vært stilig.
Ja.
Og Alex vann oppslag, var da den som,
for du var sånn personstemmer i valget, møtte
Fredriksen, statsministeren, fikk da nest, flest eller flest?
Ja.
Et eller annet.
Ikke sant?
Name recognition og alt det der.
Så det er to av disse partilederne.
Alex er nummer tre.
Ja.
Og han har ikke veldig mange tusen slengerne
bak mettet.
Nei, og det er en annen positiv ting
i Danmark.
Du kan faktisk dele ut personstemmer.
Den muligheten mistar vi jo i Norge.
Vi mister alle mulighetene i Norge.
Dansk Folkeparti, de har jo oppstått fra ruinen
vi har påstått.
For etter forrige valg, så var jo de
fullstendig knekt.
Det var vel, de satt vel og var
med å styre, og dette gikk fryktelig galt.
Så de ble ekstremt upopulære i Danmark.
Og la oss peke på da, at Dansk
Folkepartis rolle i dansk politikk, er det samme
som FRP spiller for noen i norsk politikk.
Nemlig det er de kasteløse, det er de
urørelige.
Lederen der med, ikke i det hele tatt
nasiklingende navnet, Morten Messerschmidt.
Ja, det er helt nydelig faktisk.
Har opptånt 9%.
16 mandater, så like stort som Liberale Alliansen
i mandater.
Men bare sånn som det er sagt, de
hadde fem mandater etter forrige stortingsfolk, eller folketingsfolk
som det heter i Danmark.
Så de har gjort en snu operasjon, som
tydeligvis har fungert.
Enten det er bare Mette Fredriksen, som har
gjort seg så upopulær.
For det er jo en viss sammenheng mellom
tapet til sosialdemokratiet og gevinsten til Dansk Folkeparti.
Det er liksom 11 versus 12 mandater.
Du kan jo si det sånn at den
ene tapet er den andres gevinst.
Ja, og igjen så er situasjonen veldig parallell.
Dansk Folkeparti er litt sånn urørelige for enkelte,
så Moderaterne, Lars Løkke, han er jurymelby i
Danmark, ikke sant?
Kanskje med bedre grunn, eller hva vet jeg.
Men du har den samme dynamikken da.
Så Moderaterne, som ligger der i midten på
VIP-en, kan ikke samarbeide med Høyresiden på
grunn av Dansk Folkeparti.
Og da er det de bestemmer da, hvilken
side som får støtte.
Det lukter jo at den godeste, Mette Fredriksen,
derfor blir sittende som statsminister litt til.
Jeg synes hun har sittet i så lenge
nå at selv om vi vinner, så burde
kanskje hun trekke seg tilbake og slippe til
en ny kandidat?
Ja, nei, jeg vet ikke.
Jeg har ikke så mye forhold til hva
underskogen i dansk politikk er, og hvem som
kunne komme topp.
Den eneste jeg har noe særlig forhold til
er Vannoppslag og Liberal Allianse.
Så har man selvfølgelig sett Lars Løkke og
Mette og sånn sose rundt.
Men det interessante med dette valget, og Liberal
Allianse har jo lagt frem for et moderat
sentrum å regne, så er det en radikal
skattepolitikk og bedre rammevilkår for næringsliv.
Han har sagt at ingen skal ha mer
enn 50 prosent marginalskatt.
Det er ikke så veldig radikalt i våre
hoder, men det er jo hyggelig at det
blir diskutert på nasjonalt nivå.
Fjernet opp skatt og nylig innførte mellomskatten og
skattefritt bunnfradrag.
De har jo snakket åpent om en sånn
missunnelsesskatt som de vil ha bort, fordi det
har lite fiskalinteresse for staten og betydelig skadevirkning
for enkeltindivider.
Det er jo merkelig likt en debatt vi
har hatt her i Norge.
Så har Liberal Allianse lagt frem den kanskje
mer kontroversielle delen av en sånn langtidsplan som
de kaller for en frisk start.
Det er finansieringsmodellen.
Partiet har sagt at de vil fjerne 34
000 ansatte i offentlig sektor for å frigjøre
både penger og arbeidskraft, spesifisert som 17 900
årsverk i staten, 1 500 i regionene og
15 500 i kommunene.
Og da er ideen at vi skal ta
bort administrasjon og ikke velferd.
Så kommer selvfølgelig den andre siden og skriver
for noen kreftsyke barn foran seg og sier
du vil jo ikke ha offentlig sektor.
Skal folk dø i kreft da?
Du vil fjerne en byråkrat, så byråkrater som
redder kreftsyke barn er ikke leggende.
Altid, alltid.
Og så vil de, og dette må vi
jo, vi som skal inn i næringsstatekåringen og
bære Norges fane inn, så går de altså
inn for å fjerne adferdsregulerende avgifter for å
gjøre det billigere å være dansk, som de
sier.
Det høres jo ikke ut som noe som
tar de oppover på Danish State Indexen.
Nei, så jeg tror ikke de er noe
utfordrer.
Men jeg har en ting som jeg synes
liberale ansiktene kunne latt være å gå og
foreslå, som jeg synes bare, vet du hva?
Nei, det synes jeg dere skal ha dritt
i.
Det er å bygge kjernekraft i Danmark.
Ja, ikke sant?
Det kan vi bygge i Norge og selge
til dere.
Det er masse inntektspotensial for Norge.
Ja, det er litt av det.
La oss bygge kjernekraft og selge til dere
så dyrt som overhovedet mulig.
Vi trenger ikke at dere skal begynne å
konkurrere og levere til Tyskland og Nederland.
Det ville vært en katastrofe.
Dette må dere legge fra dere.
La Norge være de som sitter og tjener
penger.
Kjernekraft er farlig, husk det.
Farlig, farlig, farlig.
For vi trenger de inntektene til staten, fordi
den staten er så jævlig dyr her.
Kommer til å bli så dyrt om noen
på år, vet du.
Ja, vi trenger de inntektene.
Det reklarer dere uten.
Liberalallianse har jo denne appellen til ungdommen, som,
skal vi si, den gjengse sosialdemokrat føler at
de selv har mistet.
Du var inne på det i sted.
Alex er jo en charmerende type.
Lager videoer og memes og er litt frekk
og morsom og glimt i øye og skjerm
og sånt.
For de som ikke har sett Alex, han
har laget videoer og legget ut ting og
sånt.
Søker han opp enten på Instagram eller på
Facebook eller hvor som helst.
Alex vann oppslag med håt og slutt.
Jeg tror våre lyttere, hvis det er noen
av dere som ikke kjenner til han, kommer
til å tenke at han skulle vi hatt
i Norge.
Dette er en fyr som snakker sant, først
og fremst.
En ting er at han gjør morsomme videoer
med seg selv i flere roller.
Gjør morsomme greier og argumenter og sånt.
Men han er også en fyr som snakker
sant om ting og jeg så en gang
i tiden, jeg tror det var Dansk TV
2, som fant ut at nå skal vi
ta Alex ut.
Så tar vi han med oss ut på
en sånn reportasjetur og så sender vi han
inn til et sånt fattig menneske som er
ufør og sitter inne i en sånn røykelagt
kjellerleilighet og skjerver med en sånn gråbleik hud
og forteller hvor fattig hun er og hvor
vanskelig hun er.
Så kan vi liksom pushe Alex på å
nå skal vi ta fra deg, du skal
ta fra henne trygg da du.
La meg si det sånn, når Alex snakker
om dette og begynner å snakke om hennes
fattigdom og utvider begrepet fattigdom, til også, ja
men altså, hun er skikkelig fattig.
For hennes liv er fattig.
Og den fattigdommen hun lider av, det er
ikke penger.
Hun sitter og røyker en pakke rulling som
dagen her, så hun har jo litt å
gå på, på en måte.
Hun velger jo det.
Og hun gjør det, for det måtte hun
gjøre.
Og så er det sånn, men det er
livet hennes.
Det er jo det vi må gjøre noe
med.
Hun må få troen og håpet tilbake om
å ha et liv, et godt liv.
Som hun strekker seg etter.
Og han svarte altså ut dette så godt,
til dansk TV 2, tenkte han at nå
har vi den.
Og endte med å levere mer eller mindre
en reklamekampanje for fyren, ikke sant?
Fordi det stod det plutselig en fyr som
snakket ærlig om dette her.
Ikke ignorerte det og avviste det.
Fordi det begynte å snakke i store termer.
Men som ble med på premissen at vi
skal snakke om dette argumentative gisslet som vi
har tatt nå.
Og så skal vi bruke det mot deg.
Og så snur han seg, så tar han
det gisslet.
Og sier at, nei, vet du hva?
Hun blir med meg.
Ja.
Det var direkte vakkert å se på.
Jeg skal innrømme at det minner meg litt
om, vi har jo stått på gata for
liberalistene i mange år.
Og første gangen jeg stod på gata, så
hadde jeg en sånn liten nagende frykt.
En sånn multi-handicapper som lurer på hva
vi har av programmer for, ikke sant?
Jeg tror ikke vi har en dårlig sak,
men jeg tror det kan være litt vanskelig
å selge.
Ja, ok.
Og så står jeg der sånn, og det
er liksom første eller andre dagen eller et
eller annet.
Og så er det en socialistdame som er
kjempesint på meg.
Og så ser det komme en sånn fyr
nedover, kaller du han, i rullestol som han
styrer med kjeften.
Og så tenker jeg, å faen, hva om
han ikke stopper her?
Og så ser du, han svinger saktere, og
så stopper han rett foran oss.
Og så ser vi det der socialistdamen, smiler
litt fra han og så, lykke til.
Og så begynner han å snakke, og så
til min store overraskelse, så er han ganske
mottagelig.
Fordi jeg påpekker jo sånne ting som at,
er det ikke, er det ikke, for han
synes det var så dritt at han ikke
fikk jobb.
Og så sier jeg, ja, men det er
klart, når du har veldig sterke krav på
arbeidsgiver, for å gi faste ansettelse, så er
det veldig risikabelt å ta inn noen med,
arbeidsgiver fort blir pålagt kjempe store kostnader da,
med ramper og med det ene og det
andre og sånn.
Tenk om arbeidsmarkedet var sånn, at du kunne
få en sjanse, men at det ikke var
noen risiko for arbeidsgiver, så var det litt
lettere å gi de sjansene.
Og så hvis det ikke funker, så sparker
du deg ut igjen, men det er hvertfall
bedre å få en sjanse, enn å ikke
komme inn døra i det helt tatt, ikke
sant?
Ja, det var han helt enig, og det
hadde hjulpet sånn faen, for det han fikk
fra kommunen og hjelp fra staten og sånt,
det har hjulpet ikke så mye.
Og så kunne han fortelle at, han er
jo en sånn rullestol, ikke sant, som veier
200 kilo som er mobiltegreier.
Ja, jeg har jo jobbet med sånne rullestoler.
Ja, men samme, og så forteller han, at
han har fått sånn kommunal leilighet, i fjerde
etasje.
Ja, han syns at det er så deilig.
Ja, det er jo ikke så lurt at,
hadde det ikke vært bedre om han hadde
fått de pengene i stedet, da?
Jo, for da kunne jeg faktisk fikse ting.
Men nå må jeg liksom med lua i
hånda, ta i kommunen for å si, jeg
trenger ditt, jeg trenger det, jeg trenger det
ene, jeg trenger det andre, og så sender
jeg et team på fire stykker for å
bære den opp og ned, eller for å
få en rullestol som heiser i trappa, eller
hva faen det er for noe adil, ikke
sant?
Og alt er en sånn der, du må
med lua i hånda hele tiden, det er
en sånn uverdighet, og en sånn avhengighet til
andre, som er helt unødvendig.
Og så peker jeg på etter hvert at
hodet ditt fungerer, det er kroppen som svikter,
det er jo en del jobber som man
faktisk kunne gjort noe meningsfullt, ja det er
en hel tenning, men han får jo faen
ikke sjansen, ikke sant?
Og sosialistene der står i sånn bandrobe siden
av, men hva er det som skjer her?
Og så sier hun, ja men du må
jo ikke se på de, og da tar
han der rullestolen, kjører bort, kan jeg få
en sånn selv?
Jeg skal stemme på disse.
Så kjører han til meg.
Ja.
Det er ganske forkert.
Jeg vet det var noen andre også som
hadde en sånn episode hvor det kom, står
et sånn litt sint sosialist, og så kommer
det en rullestolbruker innom, og selvfølgelig så blir
han et argumentativt gissel, umiddelbart, og sier ingenting
før han sier, men har dere skjema for
innmelding?
Negativ lyd i gissel, bare sånn, jeg er
ikke så interessert i å være dette gislet,
faktisk.
Ja, og jeg driter litt i om han
egentlig mente det eller ikke, det er bare
å spille spillet og sånt, men da er
det helt, anyhow.
Klua er jo at det de gjør er
jo å ta disse menneskene for gitt, ikke
sant?
Dere er våre velgere, og dere er våre
gisler i argumentet, til enhver tid.
Dere er for free, use for us, og
så er det sånn, på et eller annet
tidspunkt så må det jo være jævlig kjedelig
å være den der bjella hvem driver og
stenger på, da.
Og det er en sånn, hva skal man
si, nå kobler vi jo dette til Danmark,
og en politisk debatt som er litt annerledes
enn den her i Norge, og den er
nok litt annerledes, fordi den må være annerledes,
fordi man ikke har en sånn vanvittig oljeformud
å bare sprøyte økonomien med helgen.
I Danmark så merker man skatt direkte, fordi
det er du som betaler skatten.
I Norge så merker man ikke, det blir
ikke så synlig, jeg tror vi egentlig merker
det like godt i Norge, det er bare
at vi skjønner ikke hvordan vi merker det,
og hva som gjør det, så dermed så
ender vi bare opp med å tro at
skatt har ingen personlige kostnad for meg, fordi
det er staten som betaler.
Ja, og i Norge så ser vi da
denne evige, ubønhørlige trenden, at statens andel av
økonomien vokser hele tiden, hele tiden, hele tiden.
Stadig litt større.
Noen promiller eller prosenter hvert år, hver gang.
Altid sammenretning.
Og så når det etter hvert blir et
overforbruk i markedet, sånn at man begynner å
si at, hei, vi får inflasjon, så skap
det private dekkindrettene hvert tid, og den private
delen blir mindre og mindre og mindre, og
skal dekke, altså da må du dekke større
og større kostnad på færre og færre mennesker
da.
Dette er jo, skal vi si, det ideologiske
overhenget på venstre siden, der man er så
sykt oppsatt av likhet og utjevning.
Selv når langt de fleste i Norge er
dønn middelklasse, det går greit, men vi skal,
her skal alle med, og du kan være
middelklasse eller ikke, men du skal inn, du
skal i de offentlige ordningene, du skal være
del av det, du skal gå på offentlig
skole, du skal i offentlig barnehage.
Og alt skal vi betale for.
Det vil si, du betaler for.
Da er det jo fristende å minne om
et sitat fra Milton Friedman.
Et samfunn som setter likhet foran frihet vil
ikke få noen av delene.
Et samfunn som setter frihet foran likhet vil
få en høy grad av begge.
Og i den lille skala, om du kan
sammenligne Norge og Danmark, så kan du si
at Norge setter nok i litt større grad
likhet foran frihet, og Danmark setter i litt
større grad frihet foran likhet.
Litt større vilje til å fjerne fløff i
Danmark, og litt større vilje til å innføre
nytt fløff i Norge.
Den effekten over tid, Norge kommer alltid til
å sitte godt i det på grunn av
finansformuer og oljepenger og alt det der.
Du skal jobbe ganske hardt for å drite
deg helt ut.
Men det du vil se er jo at
hadde man forvaltet sitt lodd mer som Danmark,
så hadde det gått veldig mye bedre inn
i fremtiden.
At man er litt mer ansvarlig i den
eksplosive veksten i offentlig forbruk.
Jeg skjønner at vi har råd til å
bruke mer penger på offentlig hold, men de
kan faktisk la være, og vi kan faktisk
si at vi setter en ramme vi prioriterer
innenfor.
Vi har allerede erfaring med å følge en
ramme, handlingsregelen, men den fungerer ikke lenger, fordi
den er alt for romslig nå for en
økonomi som ikke er stor nok til å
absorbere den finansintekten som kommer fra oljeformuen.
Så å snude rundt og si at du
vet hva, det vi har snakket om i
åretsvis nå.
Alternativ handlingsregel.
Reglene er offentlig forbruk får ikke vokse mer
enn veksten i økonomien.
Sagt og annerledes, staten har ikke lov til
å bli større, og det hadde snudd dynamikken
helt, for da er dette vanvittige overskuddet vi
har, enten så må det spares, eller så
må det rutes inn i form av skatteletter
eller noe annet som faktisk kommer folk til
gode.
Og det hadde skapt en veldig annen dynamikk,
og jeg ville jo ment egentlig.
Det er litt sånn pragmatisk, men, ikke sant,
du kan si, hadde det ikke vært bedre
om staten bare finansiert seg fra oljepengene og
så senkte vi skattene, og så bare alt
fint regnestykke går opp igjen, ikke sant?
Problemet er dynamikken i det at når staten
får penger først, så er det så lett
å bruke det opp.
Andre ting, og det ser vi i Norge
kontinuerlig, at pengene renner ut til alle mulige
gode formål, fordi vi har bare råd til
det, ikke sant?
Vi kan lage tunnel i fjellet for skip,
og vi kan lage jernbaner hit og dit,
og bygge tårn og...
Vi kan til og med drive å levere
prostituerte til rikke amerikanere via utenriksdepartementet vårt.
Det kan vi bruke penger på.
Det må være lov.
Det er jeg med for.
Men da kunne man jo tenkt seg en
annen modell.
Ikke at det er en optimal modell i
en sånn ideell verden, men i den verden
vi faktisk lever i, så kunne denne hadde
funnet.
La oss si at den handlingsregelen vi har
for oljefondet, altså 3%, la oss si at
det bare blir fordelt ut på folk.
Ferdig.
Har du norsk statsborgerskap, så får du...
Jeg lurer på om jeg regner ut...
Hvis du bare putter deg i...
Putter 3% inn i pensjonssparingen til folk?
Ja, du kan gjøre hva som helst, ikke
sant?
Ja.
Men la oss bare få tanke eksperimentet selv
og si.
Du får jo bare ut cash, som en
form for borgelønn eller et eller annet.
Hver prosent av oljefondet, tror jeg, utgjør noe
sånn som 3000 kroner per normal i måneden.
Så kjører du 3% på det, så
er det 9000 kroner i måneden.
Og så må staten si at for å
finansiere statens drift, så må vi kreve en
skatte.
Det er upopulært, så vi må finne det
nivå som harmonerer med hva folk er villige
til for hvilke tjenester de får tilbake.
Fordi når du tar oljepengene inn under bordet
og du bare kjører det inn i offentlig
drift, så er det litt mindre...
Du føler litt mindre eierskap til de pengene
som går til å drifte staten.
Så del du til folk først og så
krever du det inn igjen.
Det må jo være...
Som en rent pragmatisk...
Sånn vi må gjøre det, eller så blir
dynamikken feil.
Jeg er ganske sikker på at jeg vet
hvem vi kunne fått med på det, og
hvem vi som ville protestere, vil på det.
Og det følger den klassiske høyre-venstre-skalaen
i norsk politikk.
Ja, og problemet er jo alltid at på
venstre siden vil man gjerne ha borgerløn i
tillegg til alle andre ordninger.
Og på høyre siden vil man gjerne ha
borgerløn til erstatning for alle andre ordninger.
Og så er det ingen av sidene som
tror på at man kan møtes til noen
kompromi her sånn.
Egentlig.
Borgerløn er kul på ytterste...
Langt ut på høyre siden, langt ut på
venstre siden.
Og venstre.
Ja, men det er typisk i midten av
politikken at vi får motstand mot det.
Og det er nesten fordi man helt reelt
ser denne problemstillingen.
Men jeg tror det er bare sånn en
del av venstre som synes borgerløn hadde vært
en interessant konsept.
Og resten av venstre er jo selvfølgelig veldig
uenige i det.
Ja, det er den gamle...
Både jeg og min kone stemmer venstre her,
og er vi svært uenige politisk.
Ja, ja.
Men Danmark, de har rett og slett gått
inn i sitt 16.
år med overskudd.
Altså det er faktisk litt sånn imponerende.
Hvis du ser dette i et europeisk perspektiv,
Danmark er en del av EU.
Og EU er et område der alle de
store nasjonene sliter.
De begynner å treffe gjeldstak for hva de
er i stand til å ta opp av
lån.
Staten skylder for mye penger.
Og dette her gjelder i Tyskland, det gjelder
i Frankrike, det gjelder i Storbritannia som nok
ikke er lenger av EU.
Men Spania, Portugal, altså, dette gjelder nedover hele
veien.
Og så sitter Danmark og sier at nei,
vet du hva, vi har overskudd på våre
budsjetter.
Det er faktisk litt imponerende, og det må
vi faktisk gi med til Fredriksen for, som
er da sosialdemokratiet.
Selv de har klart å holde igjen denne
pengaloppen.
Credit where it's due.
Og dette har de gjort selv gjennom denne
covid-greiene, hvor alle andre lånte seg over
hovedet, så klarte de altså å holde seg
innenfor budsjett.
Og ha budsjettoverskudd.
Danmark transformerte sine offentlige finanser i tredje kvartal
2018.
Så gikk deres finansielle posisjon fra å være
nettogjeldsposisjon til en netto formue på 1,8
milliarder.
Altså i 2018, ved utgangen av 2019 så
hadde de klart å vokse denne formuen til
87 milliarder.
Og det har fortsatt siden med budsjettoverskudd, år
etter år etter år.
Og det er sant, vet du hva?
Good job.
Det er ikke mange land i verden som
ikke sitter med netto statssega.
Nei, altså det er liksom Norge, og Norge
gjør ikke det, og det kommer av den
holdeposisjonen hver.
Og Danmark har en bitte, bitte, bitte liten
holdesektor, de også.
Men det var jo en forhandling om territoriale
områder mellom Norge og Danmark den gangen man
begynte å utvikle holdet, og den er å
si det sånn at det var bedre forhandlere
på norsk side enn dansk side den gangen.
Som gjør at danskene har ikke spesielt stor
holdesektor, mens vi har en veldig stor.
Ja, men det er jo et perspektiv å
ta med seg at et land praktisk talt
uten en holdesektor kan organisere seg på en
sånn måte at de faktisk leverer overskudd på
statsfinansene i 16-årig strekk.
Det er ikke sikkert det er riktig måte
å drifte statsfinanser på, for det er ikke
poenget at de skal gå om overskudd, ikke
sant?
Da har du egentlig krevet inn for mye,
men i pragmatiske termer så er det i
hvert fall en buffer og litt å gå
på.
Det å ha en bufferkonto er jo sunt
for enhver økonomi.
Og danskene har noe, jeg vil si 100
danske milliarder i bufferkonto, så er det sånn
kanskje man skal tenke noe annet nå.
Hvis den når 500, så bør man kanskje
gjøre cap-off og dele ut dengene igjen.
Mind you, den bufferkontoen den var i 2019,
så den er ikke godt over det nå.
Men veldig mange andre land tenker jo at
det er litt rart å spare penger hvis
du kan trykke dem, som du jo kan.
Og det er jo også en del økonomer
som påpeker at det er jo ikke særlig
meningsfullt for en stat å drive og spinke
og spare.
Nei, men danskene kan ikke bare trykke penger.
Den danske krona er pegga til euro.
hvis du begynner å trykke da, så får
du et problem.
Du gjør det.
Det i seg selv har en disiplinerende effekt
av at de kan faktisk ikke gjøre det
støntet der sånn som man liker å gjøre
mange andre steder.
Man må gjøre det som et alle-europeisk
stønt, synes man skal til.
Det er mange som senest diskuterte dette med
å pegge krona til euro, norsk krona, med
Klaus Jakobsen i Liberaleren her på torsdag.
Han tenkte at kanskje det var like rætt
fordi at måten man har drivet pengepolitikk på
i Norge har vært så fadese at krona
har falt og falt og falt.
Så kan det sies at nå har krona
styrket seg ganske drastisk de siste årene, kontra
hvor han var enn.
Trump er jo hellbent på at dollaren skal
svekke seg, så det er også mot euro.
Jeg bruker veldig ofte danske kroner når jeg
skal sammenligne og se hva norske utviklinger er.
Fordi siden danske kroner er pegga på euro,
så har jeg vokst opp med å veksele
norsk mot dansk så ofte, ikke sant?
Så jeg husker jo at det var nesten
som om de var like en gang i
tiden.
For to år siden var det 1,61
kroner for en dansk krone.
– How the times are changing.
– Ja, men nå tror jeg vi er
på 1,36 kroner nå.
Så betydelig bedre enn det var.
Alle de som argumenterer det, la oss pegge
krona til euro, for da slipper vi det
problemet.
Ja, ja, men dette er en kostnad som
skal betales, så det er bare et spørsmål
om hvordan du betaler den.
Det er ikke sånn at hvis vi gjør
det, da har vi blitt kvitt problemet.
Nei, du har flyttet problemet.
For hvordan krona utvikler seg, det er bare
en konsekvens av alt annet du gjør i
dette politiske og økonomiske markedet.
Så hvis du ikke får det i form
av svøkkelse i kronekursen din, kanskje du får
det i form av arbeidsledighet.
Det er fullt mulig at du får det
der i stedet, eller redusert produktivitet, og så
videre.
Så er resultatet egentlig, du taper de samme
verdiene, bare at de manifesterer seg på forskjellige
måter.
– Så er det jo artig når vi
diskuterer politikk i Danmark, og man begynner å
diskutere i Norge, så er det kanskje litt
overvekt av at det blir skrekk eksempelgitt.
– Ja, av forståelige grunner, ja.
– Ja, jeg vil egentlig si det, og
det er litt sett ut fra at det
er ikke det at det går dårlig i
Norge, det er det at med de mulighetene
vi har, så søler vi dem bort på
nesten alle måter vi klarer å komme på.
– Det går kanskje ikke dårlig i Norge,
men jeg tror ikke det går bra, eller?
– Nei, altså, det kunne gått som eget
bedre.
– Jeg føler at det står på kanten
til å kunne gå dårlig i Norge.
Det er jo fordi man ser kapitalfrukten, at
man ser disse menneskene som har jobbet hardt
for å skape noe og har lykkes å
forlate jordlandet.
– Ja, de må rømme.
Det er jo en økonomisk ruin å bli
her.
– De er flyktinger.
– Ja, i en reell forstand, så skatteflyktinger,
men jeg mener sånn, det er du ødelegger
livsverket til folk med den skattepolitikken du har
i Norge, hvis du er litt uheldig med
hvordan det slår ut for deg.
Det er klare anbefalinger, det er du grunner,
og der har du noen mulighet for å
slå det stort, så må du flytte ut
før det lykkes, ikke sant?
Ellers så blir du fanget.
Exitskatten, formutskatten, det bare kommer til å renne
ut.
Så da grunneren forsvinner ut, de som har
penger forsvinner ut, og det var i hvert
fall fullrømming før denne eksitskatten ble ryktet til
å innføres.
Det var jo en som, jeg husker ikke
hvor mange milliarder han måtte betale i eksitskatten,
men han tenkte at, faen heller, jeg får
bare betale den smellen, og så flytter du
av likevel, og kommer deg unna og betaler
eksitskatten.
Det er helt vanvittig.
Men i Danmark så er det da denne
kapitalflukten fra Norge som er hovedargumentet mot innføring
av lignende skatter i Danmark.
Og Norges skjebne blir da et sånt empirisk
bevis på at formutskatt ikke fungerer etter hensikten.
Og det er jo interessant når man samtidig
ser på debatten i Norge, der man helt
plausibelt sier at, nei, hvem er det som
flytter fra?
De flytter av andre årsaker.
Det har ikke noe med det å gjøre.
Og det er jo i og for seg
litt sant, for det har med mange ting
å gjøre samtidig.
Men alle de tingene har gjerne med større
og litt tokete og uforutsigbare regjering å gjøre.
Innfører ting over natta med tilbakevirkende kraft og
finner på nye ting, og det kommer sånne
bomber etter at du har hatt et eller
annet regjeringsmøte om det ene eller det andre,
og du har bare trukket noe innbekkning opp,
og plutselig så er det noe laksoppdrett eller
energiindustri i småkraft som bare får en smell
i trynet fra ingen sted.
Men vi vet jo hvorfor.
Det har begynt å gjøre sånne ting over
natta uten avvarsel.
Og det er jo rett og slett fordi
altså den gang man innførte utbytteskatten, så var
det en varsel til god tid.
Og hva gjorde folk da?
Jo, de tok veldig store utbytter.
De tappet selskapene sine alt de kunne og
tok svære utbytter.
Pakket flyttet seg, og da hadde de bare
kommet seg å gå det.
De tok det ut året før, sånn at
du ikke ble rammet av den utbyttesskatten året
etter, eller en år etter, veldig mange av
disse.
De klarte seg uten utbytte fra selskapene sine
i ti år.
Og dermed ga jo ikke denne utbytteskatten den
samme skatteinngangen som de så for seg.
Fordi folk er jo preventive i sånne ting.
Hvis du sier til meg at du kan
få 200 kroner av meg nå, eller du
kan vente til over nytt år, og så
skal du få 133 kroner av meg, så
kan det hende at jeg tar 200 kroner
nå.
Det er mer fristende.
Bremstiller seg selv som en rasjonell, økonomisk aktør,
rett og slett.
Ja.
Helt useriøst og prøver å antyne at andre
vil være det.
Det er jo en sånn problemstilling som valgte
seg motsatt vei, hvor du sier at du
kan få 200 kroner nå, eller du kan
få 300 kroner om seks måneder.
Og så er det valgets kval hva folk
velger å få, 100 kroner nå, eller 300
kroner om seks måneder.
De fleste velger 200 kroner nå.
Men når du i tillegg snur insentivet, ta
300 kroner nå, eller 200 kroner senere, så
blir det på en måte veldig lett å
velge.
For å unngå det har man begynt med
en sjokk på skatting, hvor man innfører ting
som på en måte har vært rundt på
høringer, men man har ikke gjort noe mer
ut av det, og snakket om det, ingenting.
Og så plutselig bare bang, og så sitter
de.
Og da er det jo interessant.
Olav Slettebø, økonom i SSB, kollega av Arne,
og det er jo noe vi skulle hatt
Arne her, det er da seniorøkonom og forsker
i SSB, har publisert makroøkonomiske analyser som systematisk
konkluderer med at det norske skattetrykket ligger på
et nivå som gir staten enorme og uforholdsmessige
ekstra inntekt.
No shit Sherlock.
Beregningene hans peker på at, altså basert på
løpende inndragning av skatter og avgifter, som er
helt unødvendig for å forsvare velferdsstat og oljefond
og sånt, har et reelt og umiddelbart handlingsrom
for å kutte skatt eller subsidiert økeinvesteringer.
Men rundt 40 milliarder i året.
Det hadde man jo merket.
Det er ikke sånn oljefondmerket, men du hadde
merket det.
Og poenget hans er at statens inndragning langt
overgår de langsiktige finansieringsbehovene, selv når man tar
høyde for aldringen av befolkningen og den type
ting.
Han og kollega Erling Holmøy påpeker at prisstigningen
i Norge i stor grad er et produkt
av sunne internasjonale markedsmekanismer som bidrar til å
slå beina under det argumentet politikerne bruker, at
man må holde igjen på skattekutt for ikke
å fyre opp under inflasjon.
For det viser seg at det argumentet gjelder
aldri når staten skal bruke penger.
Nei, på ingen måte.
Det lukter jo en episode der også, når
det kommer til inflasjon og kostnaden for energi
og da spesielt diesel.
Ja.
Diesel og strøm, og det er ene etter
det andre etter det tredje.
Det er jo noen sånne...
Hva er den der saken som Ari kjører
nå med de der varmepumpene?
Ja.
Det er jo artig, ja.
Har du fått med deg siste uri i
dem?
Fordi det var jo disse varmepumpene, det var
noen varmepumper som måtte byttes ut.
Skal jo bare fortelle hva den var først.
Nå snakker du om varmepumper.
Staten har ropt fra alle bakketopper, folk må
kjøpe seg varmepumpe, det er miljøvennlig og bærekraftig
og klimavennlig og alt er så bra med
varmepumper.
Så kjøper folk varmepumper, og så bruker du
dem noen år, og så finner du ut
at du må skifte det der...
Gassen som brukes inn?
Gassen, ja.
Kjører du med de?
Da har staten funnet ut at den er
forbudt nå.
Den koster en million å kjøpe ny.
Så du må bytte varmepumpa din.
Så er det noen som rekker opp den
og sier ja, men det er ikke særlig
miljøvennlig.
Nei, du må bytte, det er livsfarlig for
miljøet den der gassen.
Og så var det en som hadde sjekket...
Samme eier eller noe da, som hadde liksom...
En som hadde sjekket på en av boreslaget,
fordi de skulle ha nye varmepumper i hele
boreslaget.
Ja, de måtte jo eventuelt det da, for
de fikk jo ikke kjøpt nytt kjølemedium til
de pumpen de hadde kjøpt.
De kunne få kjøpe gjenbrukskjølemedie, men det kostet
200 000.
Og så ville det bli enda dyrere neste
gang, og enda dyrere deretter.
Så dette ville jo bli så dyrt at
det kunne kjøres.
Så da var det alternativet å bytte varmepumper,
og det kostet en million.
Og så hadde han sjekket, hva for noe
kjølemedium er det i disse nye varmepumpene som
vi har lov til å kjøpe nå?
Nei, det skal bli forbudt om et par
år.
Ja, ok.
Kanskje ikke gjør det da.
De gikk da for gassvarme i stedet.
For propan, ikke sant?
Fordi dette blir for dumt, ikke sant?
Faensidioter som driver staten, ikke sant?
Det er bare...
Tenk på de kostnadene det er å ha
politikere som holder på sånn.
Det er virkelig tønner på dekk.
Og disse tønnene roper sånn, nå skal vi
kjøpe varmepumper alle sammen, for nå er vi
på venstre sida av dekket, og så snurrer
det tilbake når neste bølge kommer.
Nå må alle varmepumper byttes ut, fordi at
det er miljøvennlig nå.
Og så er selvfølgelig regnestykket her, at de
er jo en katastrofe for miljøet.
Men Hitachi og sånn, jeg tipper at de...
Tjener gode penger.
De bør invitere noen byråkrater fra staten på
julebordet sitt, for det er ingen tvil om
at de kommer veldig godt ut av dette
her.
Men dette er jo blåken-vindow-folloser.
Ja, det er helt håpløst.
Og så kan man jo spørre seg hvorfor
det er så lite debatt blant politiske journalister
og redaktører og opposisjonspolitikere.
Hvorfor kommer ikke denne forskningen frem og blir
sånn der het på tet?
Det burde jo være sånn hvor bleid av
penger sakk.
Dagens råd for oss er hvertfall å være
veldig forsiktig med hvilke varmepumper du kjøper, og
sjekk hvilken kjølemedie eller varme.
Gass det skal være er på den, for
den kommer nok til å bli forbudt om
få år.
Eller for å bare ta det per hauristikk,
som jo kan være lurt, for det er
mye å huske på hvis du skal kunne
alle detaljer.
Hvis staten anbefaler det, be very, very skeptical.
Ja, personlig så anbefaler jeg V-fyring.
Yes, og det er en god anbefaling, Trond.
Er det en sånn anbefaling som gjør seg
som avslutning på en episode?
Det er jo det, ja.
God aften, alle.
Ha en fortreffelig dag.
Takk for at du hører på Sidelinja podcast.
Snakk gjerne om oss.
Like, del og anbefale oss i podcast-appen
din, eller delta i kommentarfeltet på YouTube.
Government is not the solution to our problem.
Government is the problem.
Har du ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidelinja.transistor.fm