Velkommen til Sidelinjen, podkasten for politisk hjemløse.
Og for de som har sett politien i
arbeid.
Rundt bor i dag fengselsfugl Trond Sørensen og
meg selv, Vegard Atnes.
Det var kanskje mer følt, eller opplevd politi
i arbeid, enn observert.
Ja, men du har vel gjort begge deler.
Opplevd, observert, erfart.
Vært på begge sider av jære, for å
si det sånn.
Jeg har vært flest på den såkalt riktige
siden av jære.
Men vi skal jo snakke litt om politi.
Men jeg tenker å starte med min oppvekst
fra Løvenskog.
Man var ute i strømmene, lille strøm og
sånn.
Det var det man reiste på byen som
regel.
For det var jo billigere enn å reise
på byen i Oslo.
Og den gang hadde vi mye politi som
var gode til å håndtere når det var
situasjoner, og håret og kranglet om, mye bråk
og gjenger som barket sammen og det som
var.
Det var litt sånn andre tider før.
Du kjenner den der Ole Paus-låten, lystig
purk på piknikk?
Jaha, sånn refleks.
Selv om jeg skal inn å tegne lenge
siden sist.
For reglene var litt annerledes i gamle dager.
Hvis du lagde mye bråk, så fikk du
dra på piknikk med politiet.
Jeg tror sangen går noe sånn som, det
glinser lyst i batonger, og så blir du
tatt med opp i mardaren, og så får
du greisgjulheng, og så blir du etelatt der,
og så kan du gå hjem igjen.
Og så gjør du ikke det der en
gang til.
Det er det jeg kaller den finske måten
å tilnærme seg på.
Men jo, ved noen anledninger var det en
politidame som dukket opp fordi hun var ute
og patrullerte den fredag eller lørdag kveld.
Og jeg så jo henne gå i aksjon,
og vi hadde kallnader på henne, traktoren fra
bytelangen.
Fordi jeg har sett to røstlige gutter i
20-årene som er i hvit slagsmål, som
blir delt hver for seg av henne, og
hun håndterte begge to samtidig.
De var helt ferdige med å slåss, fordi
de hadde nok med hennes grep.
Grunnen til at det var sånn, og at
man ikke tenkte tanken at dette er dames
og hun kan ikke være politi, det var
at de fysiske opptakskrevene for å være politi,
de var like.
Du måtte kunne løpe så fort, du måtte
kunne løfte så mye, du måtte kunne gjøre
så mange pullups.
Slik er det ikke lenger.
Ja, fordi tanken var, her er det en
jobb som er fysisk krevende, da må du
dekke visse fysiske krav for å kunne dekke
det jobben krever av deg.
Så her er kravene.
Vær så god.
Ikke noe kjønnsdiskriminering, men du må faktisk få
til dette for å komme inn.
Slik som det er i brandvestene i dag.
Nettopp, og det gir jo mening vil jeg
mene.
Fordi, du vet hva, hvis poenget er at
du skal kunne løfte en slang, og du
skal kunne stå imot trykket, og du skal
kunne bære noen ut av et vindu, og
det er en del sånne ting som du
skal kunne dekke, ja, da må du være
i ordentlig form, og du må kunne håndtere
det jobben krever av deg.
Men det er jo andre ting som er
mye viktigere enn det.
Kjønnskvotering, sånn at vi får en fin balanse
mellom menn og kvinner i politiet, det er
veldig viktig.
Jeg hadde nesten blitt litt overbalanse nå hvis
jeg hadde lest dette allerede.
Det kommer mer kvinnelig politi ut av politiet
i skolen enn det kommer menn.
Og det er jo da anledningen for at
vi snakker om dette, er jo da en
kvinnelig politibetjent, eller var en student, eller ferdigstudent,
eller noe annet, som advarer mot å rekruttere
for mange kvinner for en vær pris.
Fordi hun frykter for politiets operative evne, rett
og slett.
Det er av og til det er litt
fysisk, og da er det dessverre noen relativt
objektive størrelser som betyr noe i situasjonen der
og da.
Og hvis du har seks små jenter, eller
seks store menn, så gjør det ganske stor
forskjell hvis det du skal gjøre er å
få avbrutt et slagsmål, eller få lagt noen
i bakken, eller hva det nå er for
noe.
Tidligere var det til og med kraft av
høyde.
Du måtte være minst 1,85 m høy
for å få bli politi.
Måtte du det?
Ja, det var høydekrav.
Det var et ganske drøyt krav, faktisk.
Ja, men det henger på greia.
1,85 så er du høyere enn de
fleste, og det gir deg en fysisk myndighet.
Hvis du til og med er litt trent,
så gir det deg en fysisk myndighet.
Du er lettere for å overtale folk til
å høre på deg, hvis du fysisk fremstår
som en autoritet.
Ja, altså hvis du er kvinne på 1
,85, så blir du i hvert fall litt
trent.
Ja.
Jeg hadde negeret et paus rundt meg, er
vel noen der?
Var jo.
Hun er borte.
Men ja, hun var høy.
Men jeg husker jeg hørte om en anekdote
fra en kompis.
Så han var veldig høy.
Sånn to meter og noe.
Da vi studerte i Bergen, så fikk han
seg en dame som også var veldig høy.
Det var en ordentlig fint par, og hyggelig
gjeng og sånt, men hun var jo sikkert
1,80 eller noe sånt.
Kjempepen jente, men høy.
Så hadde de to reist på ferie til
Kina.
Ja.
De hadde ikke fått gå i fremye for
å si det sånn.
Jeg var jo redd du skulle begynne å
fortelle at historien med at de fikk barn,
så ble det 1,52 høyt i voksen
alder.
Å ja, det vet jeg faktisk ikke.
Så langt jeg vet så var de sammen
lenge og kanskje fortsatt er det.
Samme det, politihøreskolen har da differensierte fysiske krav.
Så for eksempel i benkpress, hvis du er
mann så må du løfte 60 kilo.
60 kilo er ikke noen sykt målsom vekt
det.
Nei, det tror jeg jeg løfter nå hvis
jeg må.
Jeg løftet 65 kilo i benkpress i en
alder av 17 år.
Jeg kunne ikke benkpresse rett av, jeg hadde
ingen øvelse i det.
Men jeg løftet da 65 kilo etter å
ha prøvd benkpress to eller tre ganger.
Og jeg var flis.
Ja, jeg husker også, jeg har løftet et
eller annet noen få kilo i benkpress som
ung.
Men i eldre alder så har jeg varmet
opp med noe som er ganske likt kvinnegravet.
Det er vel 32,5 kilo.
Ja, det høres ut som en vits for
meg.
Ja, det er ikke noe...
Da har du ikke noen vitser med fysiske
krav.
Nei.
For det er bare tull.
Hvis du ikke klarer å løfte 32,5
kilo så har du, da sliter du med
å vaske vinduer.
Jo, men jeg forstår virkelig ikke poenget.
Jeg må si at jeg synes det er
rart med 60 kilo for menn også.
Ja, man tenker at du skal ha et
utgangspunkt og så skal vi trene deg opp
ved siden av og lære deg opp.
Ja, men jeg hadde liksom tenkt, da jeg
var i moderat grei form på befallskolen, så
løftet jeg 100 kilo i benkpress.
Og da trente jeg ikke spesielt mye benkpress.
Det skjønner jeg ikke.
Det kan være noe særlig over noen minnesynskrav.
Nei, men jeg tenker liksom, du skal gå
på politiskolen i 2-3 år.
Så er utgangspunktet at du må være i
stand til å løfte disse 60 kiloene nå.
For vi skal ha deg til å kunne
løfte, altså du bør være i stand til
110 når du er ferdig.
Og så tenker man at vi skal trene
deg opp samtidig du skal ha mye fysisk
trening.
Men 32,5 kilo, hvis vi dobler det,
da er vi på en så vidt bikket
opptakskrave, ikke sant?
For menn.
Skal vi bare si det åpenbare?
Fordi vi har jo vært litt inne på
generasjon bokstavlig talt.
Og det er mulig ting bare må sies
rett ut for at man skal skjønne poenget.
Hvis en mann som løfter 55 kilo i
benkpress er for svak for jobben han er
forventet å gjøre, så er en kvinne som
så vidt klarer 32,5 kilo definitivt for
svak for jobben hun er ment å fylle.
Så hvis det er fysisk krav, så må
de ha en hensikt.
Og her er den greia.
Jo, det kan hende at du ikke trenger
å være så stor og sterk for å
være etterforsker.
Veien til å bli etterforsker, den er ikke
skolebenken og så videre studier.
Du er skolebenken, ute i jobb, patrulje, du
gjør the diligence på gata og opplever å
være til stede i det hverdagsbildet.
Og så kan du utdanne deg videre og
gå videre.
Jeg mener, man kunne sikkert innrette ting på
alle mulige måter.
Men den reelle konsekvensen av dette er at
du får jenter på 51 kilo som flyr
rundt og patrullerer i gatene og skal representere
en eller annen form for fysisk sikkerhet for
offentligheten.
Og så kan det godt hende at man
pragmatisk sett gjør det slik at det er
en stor mann og en liten jente eller
et eller annet sånt nå.
Og at det liksom ordner seg i praksis.
Hvem vet?
Men da får du da høyere og høyere
og høyere kvinneandel i dette, fordi du har
lempet på kravene.
Og så får du en mindre og mindre
operativt kapabel politistyrke reelt sett.
Og det må vi nesten anta ut fra
de objektive kravene her.
Fordi man antar jo at politiskolen i utgangspunktet
sier at en mann som løfter 55 kilo
er mindre kapabel enn en som løfter 60
eller 80 eller 100.
Så da er det resonemanget som ligger til
grunn.
Og bare for å ta dette tilbake til
borti 80-tallet, nesten hvertfall.
Det treningsstudio som lå i nærheten av der
jeg ble oppvokst.
Jeg skal ikke peke på hvilket.
Der var det jo en hel del steroidebruk.
Og alle som trente det her visste jo
hvem som solgte det.
Det var politimenn.
Denne gangen var det ikke steroider.
Det stod ikke på listen over narkotiske stoffer
eller eksplisitt forbudt, men det var jo ikke
i lovlig salg.
Det er sånne ting jeg ikke er klar
over.
Selv de politimennene som denne gangen var voksne
mannfolk, følte at de hadde et behov for
å være større og sterkere enn de var,
for å si det sånn.
For de gjorde tydeligvis ting for å bli
større og sterkere.
Og så er jo dette selvfølgelig igjen en
sånn her god hearts love greie.
At når du setter feil mål, for eksempel
økt kvinneandelt, så er det jo bare noe
annet som må gi etter.
Og da er det de fysiske kravene.
Og da understreker du jo bare enten hvor
meningsløse de fysiske kravene er for alle, eller
så sier du at vi er villige til
å offre operativ evne for å oppnå denne
KPI-en vår med høyere kvinneandelt.
Neste spørsmål da.
Hvor stor er pulen å velge av for
menn som har lyst til å bli politimenn
kontra kvinner som har lyst til å bli
politikvinner?
Jeg vil tro at pulen av menn som
har lyst til å bli politi er større
enn pulen av kvinner som har lyst til
å bli politi.
Ja, det skulle ikke forundre meg mye om
det lignet litt på pulen som er interessert
til å bli sykepleier.
Ja, det er bedt.
Litt sånn Jordan Petersen-teori.
Dette er en teori som sier at jo
større pul du har å velge mellom for
å velge de beste, jo bedre vil det
nivå du velger ha.
Ja, det er jo ikke mye teori engang.
Sånn er det jo bare.
Ja, og det man egentlig sier nå er
at man reduserer pulen av menn, og så
tar man flere ut av den pulen med
kvinner, som da er vesentlig mindre.
Ergo, så får man en dårligere kvalitet ut
i andre.
Ja, og jeg må jo innrømme at jeg
har sett det i praksis, fordi jeg en
gang i tiden gikk befalskole.
Så jeg gikk befalskolen i 97.
Luftforsvaretsbefalskolestadverden.
Og da var opplegget typisk sånn at det
var et par hundre som søkte, og så
var det liksom hundre som skulle komme inn.
Så det var jo et ganske stort frafall.
Og på den tiden jeg var inne, det
var det siste året da et flertall avtjente
verneplikt.
Bare som en morsom anekdote i sammenheng.
Altså hvor over 50 prosent av den manlige
befolkningen faktisk avtjente.
Siden det, så har det alltid vært under
50.
Men det var jo da en andel kvinner
som søkte befalskolen.
Og en veldig stor andel menn som ikke
hadde kommet inn på politiskolen, søkte befalskolen i
stedet da, for å komme inn på politiskolen
neste år i stedet.
Og så var det jo litt eiendomlig å
gå gjennom denne prosessen, for det var jo
da gutter og jenter som var inne, og
folk ble jo sparket ut til høyre og
venstre eller ga seg skjæl underveis der.
Og det var en sånn avskaling hele tiden.
Men for jentene så stoppet den avskalingen veldig
brått da kvinneandelen var på 8 prosent eller
noe sånt.
Fordi tilfeldigvis så var det et mål luftforsvarssammen
hadde satt seg.
Og jeg må jo si at man ser
jo folk litt på nærtål når du er
ute på helvetesuk og aspirantøvelse og escapeøvelse og
sånn, og du ligger i telt med folk.
Du ser hvem som fungerer og hvem som
ikke fungerer.
Og i det gjennomsnittlige nivået på jentene der
sånn, kontra guttene, er altså så mye lavere.
Og så er det så urettferdig.
Fordi noen av de jentene som var der
var kjempebra.
Men de må da komme ut i andre
enden med det der stempel i panna at
de er kvotert inn.
Fordi du skulle på død og liv ha
inn noen som ikke var egnet i det
i det hele tatt.
Og det er så urettferdig og sjåfullt.
Her vil jeg bare komme med en avvarsel
før vi fortsetter.
Folkens, hva endre gjør når du snakker med
politiet og hvis det er en kvinne.
Ikke si høyt at dere tenker ja, du
var jo bare kvotert inn.
Det kan enda noen demonstrere at noen hadde
sitt plass der.
Ja, nei, det er, ja.
Men kvotering, du støtte, slutt med det.
Vi på Sidelinje er mot kvotering.
Ferdig.
Så greit er det.
Vi som nasjon, Trond, så har vi blitt
frifunnet.
Det er alltid deilig å bli frifunnet.
Norge, vår nasjon, har blitt frifunnet i menneskerettsdomstolen
i Strasbourg.
Oi, oi, oi.
Har vi blitt frifunnet i venstresidens høyeste moralske
instans?
Det har vi.
Og vi har blitt frifunnet i intet mindre
enn selveste klimasøksmåle.
Oi, oi, oi.
Dette, dette, dette.
Så vi er vel da frikjent for å
være klimafasister eller noe sånt, kanskje?
Ja, noe sånt, ja.
Klimafolkemudre.
Domstolen fant at tildelingen av nye oljefelt i
2016 ikke var en krenkelse av EMK artikkel
8, retten til liv og hjem.
Kan ikke skjønne hvordan de kan fandle på
denne konklusjonen.
EMD etablerte, eller EMK heter det vel, litt
blandings i notatene her, etablerte prinsippet om at
retten til et levelig klima er beskyttet av
menneskerets konversjon.
Noe som kan påvirke fremtidige søksmål, så da
er det jo litt sånn tunnbergsk åpning her
da.
Men vi får vel si at om ikke
annet i den konkrete saken, så tappte aktivistsiden,
og så er det da fortsatt knesatt et
prinsipp om at dette er ikke helt utenfor
å fortsette med.
Det er litt morsomt, for det finnes jo
en dom til på energifeltet når det kommer
til krenkelser av menneskerettigheter.
Det er jo denne vindkraften oppe på Trøndelaget.
Og der har staten tatt.
Pågående menneskerettsbrudd.
Ja.
Så vi er da kommet dit hvor olje
oppetråler menneskerettighet, men vindkraft går utover de.
Jeg kan leve med den domfølelsen her, begge
ender.
Ja, for å være to be fair, så
tror jeg ikke domstolen her sier at oljeutvinning
opprettholder menneskerettigheter, men det er i hvert fall
ikke en krenkelse av det.
Eller, det er jo faktisk mer spesifikt enn
som så, tillelingen av nye oljefelt i 2016
spesifikt krenket ikke noen menneskerettigheter.
Nei.
Og så har man jo et søksmål gående
hvor det var disse tre feltene, som Øystein
Sjøli har snakket om når han har vært
innom her, hvor det bevittnes at en temperaturøkning
som globalt på 0,0026 grader eller noe
sånt, jeg husker ikke helt hvor mange nuller,
men det var mange ville, altså vittnere mente
at dette ville koste menneskeliv i Norge.
Jeg er usikker på hvor mange mennesker som
dør av en slik temperaturøkning, men det var
det et vittne som klarte å lyre av
seg.
Og så har det jo vært, det var
vel han Dag O.
Hessen som hadde bidratt til det tallet, tror
jeg.
Ja.
Han er jo en fyr som tilsynelatende ser
seriøs ut, men for å være ferd mot
argumentet hans, og det er vel egentlig et
sånt allmenningsproblem som vi som økonomiske ikke-analfabeter
bør være sensitive overfor, så er det klart
at 0,000023 grader her og 0,000023
grader der blir fort 0,000046 grader, og
så videre.
Og det er klart at hvis et punktutslipp
her er et av liksom 10.000 forskjellige
i verden, så blir det jo noe av
det også.
Og så er det vel en sånn teknikalitet
at du må knytte det til liv og
helse og skade i Norge.
Så greit nok, men det illustrerer jo hvor
tynne disse sakene er, og hvor problematisk det
er å kjøre rettsprosesser for å liksom avklare
skyld og ansvar.
Og det fungerer på generell basis ikke på
sånn type allmenningsproblemer.
Jeg tenker at det er et problem med
en sånn justifisering av det som er politikk.
Altså det er veldig mye jeg ikke liker
det er politikk, og som jeg synes det
er dumt å politisere.
Men å prøve å justifisere det som ikke
fungerer i politikken, da er du ute å
seile.
Det er veldig, veldig lite bra til en
vei å gå.
Det må jeg nok bare si meg svært
enig i.
Og det er også noe med å klogge
opp rettssystemet med den type useriøse anklager.
Nå fikk det vel domstolen med seg også,
så det er klart at det var som
er seriøst og useriøst.
Det er jo også en ulik vurdering fra
oss til domstolen.
Også er dette anket, så det skal føles
for retten igjen.
God bruk av tid.
Vi er jo på vei inn i et
skattefolik snart.
Ja.
Kanskje, hvis gudene står i en spi.
Det er jo i så fall for de
høyre lærere aldri.
Nei, men jeg mener …
Vi hadde et skattefolik, og så gjorde Arbeiderpartiet
alt de kunne for å bryte det, og
nå har de det høyre lyst på.
Nytt skattefolik.
Sosialdemokrater ganne Socialdemokrat.
Ja.
Så det høyre kan ikke lastes på hvem
de er og hva de er.
De burde lage en ny T3, hvor det
står «høyre», og så er det en blink
på skulderen, og så står det «stab here».
Det er en kronikk som peker på et
interessant paradox i skattepolitikken.
Jeg vet ikke hvordan jeg har funnet ut
hvor sant dette er, men la oss bare
ta tallet, og så ser vi.
For hver krone staten henter inn i eierbeskattning,
altså formueskatt og utbytteskatt, gis 1,4 kroner
tilbake i subsidier til de samme bedriftseierne, eller
formentlig da til bedriftene deres.
Det blir ikke helt uplausibelt, for det treffer
ganske sjevt disse skattene innimellom.
Og så er det liksom, ja.
Hvis vi bare skal leke i næringspolitikk hele
tiden, og alt skal være aktiv næringspolitikk, og
alt er politiske beslutninger om du skal drive
med fyrstykkproduksjon eller tyggegummiproduksjon, så jeg vet ikke,
da kunne vi jo jobbe i statsbedriften alle
sammen da.
Kunne Vestre sitte og styre det til direkte.
At det hadde vært å tenke å bli
styrt av Vestre på daglig basis.
Det er jo, og jeg vet jo hvordan
tallene er riktige her sånn, men det der
å hente inn med den ene hånden, og
levere tilbake med den andre, altså du skaper
det der uselvstendige avhengighetssamfunnet da, hvor alle er
avhengige.
Det er liksom nesten utenkelig å starte opp
en bedrift i Norge uten å snakke med
innovasjon Norge.
For å få støtte.
Ja, du har fått med det.
Hvem som har fått støtte fra innovasjon Norge
nå?
Ja.
Sindre i Norby har eierandeler i et selskap.
Han er vel egentlig en del av start
-upen der.
Og har fått midler fra innovasjon Norge.
Swifter.
Jeg kjenner ikke til selskapet.
Ingen annen som hadde drivet med, men ...
Det er et sykdomstegn, altså.
Ikke sant?
Vi snakker mye om Argentina.
Og hele virkemekanikken i Argentina er den der
evige mase om noe gratis penger fra staten,
ikke sant?
Valgkampen for to år siden da Millet vant,
så hans motkandidat Sergio Massa hadde da i
løpet av valgkampens siste, om det var uke
eller to uker, klart å love bort halvannen
prosent av BNP i to millegaver til velgerne
han hadde lyst til å vinne.
Ikke sant?
Det er et så sykt system.
Jeg mener sykt i en sånn sykelivsforstand.
Og hele det der konglomeratet i Argentina er
da en sånn der jeg klår deg på
ryggen, så klår du meg på ryggen, og
så kommer det noen penger fra skattebetalerne inn
her, og så kommer det tilbake der, og
så får jeg en kurs i jobb av
deg etterpå når jeg går ut av politikken,
og så er det ...
Penger bytter hender hele veien, og det er
andres penger som bytter hender hele veien.
Og det er liksom ...
Vi bygger opp dette systemet i Norge nå,
og jeg fatter og begriper ikke at det
ikke går flere alarmklokker.
Tenk deg hvor mye penger som vi betaler
inn og bare får tilbake igjen, etter at
det bare har vært gjennom systemet.
For det er egentlig ...
Hvis vi tenker på det, ikke sånn i
moralskatte og økonomisk forstand at det er dumt
å flytte og omfordele disse pengene, for da
flytter de vekk fra der de gjør mest
nytte.
Men at for eksempel Olga og Tom har
fått barn, to stykker, og så sender de
de i barnehagen fordi at de jobber fulltid,
begge to.
Olga og Tom.
Det høres ut som to stykker fra ulike
generasjoner.
Ja.
Jeg har ikke tenkt å dømme noen for
det.
Nei, nei, ok.
Men det høres ut som Olga er 86,
og Tom er 63.
Han er sånn sugar ...
Ja.
Det ble kjærlighetsforhandling fra din sugar dating, tror
jeg.
Nei, men bare tenk deg.
De jobber, og så betaler de til sammen
350.000 i skatt i året, og så
får de tilbake igjen 100.000 og 100
.000 i støvnad, eller for disse to barna,
for det de skal i barnehage, begge to.
Så da får de tilbake de pengene i
ulike tilskuddsformer, ikke sant?
100.000 i støvnad for barna i barnehage?
To stykker?
Ja.
Nei, det er mye mer.
Ja, det er mye mer.
Jeg kan hende at vi bare hadde 50
% der.
Det kan være.
Jeg fant tallet på det for mange år
siden, og det var nok i 20 ...
Jeg tipper tallet var for 2019, ja.
Da var snitt kostnad per barnehageplass, inklusive foreldrebetaling,
rett nok, var 16.500 kroner i måneden.
Og det har gått opp mye siden den
gang.
Og da ...
Nå går jo foreldrebetalingen ned, og subsidieraten opp
tilsvarende, så det betyr at jeg tror du
er godt innenfor hvis du sier at et
barnehagebarn koster 200.000 i året.
Ja, inklusive hvis du sier at de får
100 eller 150.000 i året av staten
til å dekke.
Nei, jeg mener at subsidiene, rene subsidier, er
200.000 i året.
Men avsporing.
Det hadde jo vært veldig mye mer effektivt
om de bare beholdt skattepengene sine og betalt
det selv.
Altså, fordi ...
Dette her er jo utgangspunkt.
Bare ta deres penger, gi inn og kjøre
gjennom systemet, bruke opp 20-30 prosent av
dem og administrere det gjennom hele systemet, ikke
sant?
Og så kommer de tilbake igjen til den
tjenesten som de da allerede skal kjøpe.
Og de må betale for den selv også,
for det er en egen modell her.
Jo, men den er vel 1800 kroner eller
noe sånt?
Nei, jeg tror det er noe mer.
Det var 2006-2003, så ble den satt
ned, for det er jo stadig valgløfte, ikke
sant?
Ja, det må være gratis barnehage, det skjønner
vi alle.
Men det kan hende at det er noe
SFO i bildet, eller hva det nå enn
er for SFO.
Det er en vanvitt.
Uansett så flytter man disse pengene igjen sikkert
tilbake til den som er utgangspunkt og har
generert det.
Jeg får kanalisere Sosialdemokraten i dette, og si
at det er noen argumenter som taler for
det systemet vi har, fordi at du har
noen uheldige sosiale effekter.
La oss si at du er ...
Hvis du måtte betale selv, så er det
jo en høysum, enten du får det subsidiert
eller ikke.
Sånn 15-20 000 kroner i måneden er
ganske ...
Det merker du.
Og hvis du da har dårlig råd, så
kommer du definitivt ikke til å prioritere det.
Hvis du har veldig god råd, så prioriterer
du det, ikke sant?
Så det betyr at barnehagene blir en sånn
sosialiseringsinstrument for overklassen og de rike.
Så det kan man forstå fra et sånn
sosialdemokratisk perspektiv, at det er ikke en ønsket
samfunnsutvikling.
Og så kan du snu på det, og
så kan du si at, ja, ok, vi
subsidierer disse greiene, men det skaper en veldig
dårlig insentivmodell for barnehagene, ikke sant?
For barnehagene er nå vanvittig dyre, og har
ikke noe insentiv til å bli billigere.
Og det er ingen som merker hva det
koster, fordi at det er noen annen som
betaler, ikke sant?
Så da kan man jo se for seg
at denne subsidieraten er litt sånn som kontantstøtteprinsippet
til Kristelig Folkeparti i sin tid, selv om
det er bare lavere enn subsidieraten.
Så at du vet hva, hvis du har
barn mellom x år og y år, så
får du bare utbetalt den støtten, og så
bruker du det som du vil.
Da kan du bruke det på barnehage, du
kan bruke det på dagmangler, eller du kan
bruke det på å ta deg fri fra
jobben og være hjemme med ungene.
Men jeg tenker et system der vi sier
at du får en skattefradrag, frem til det
ikke er mer skattefradrag å gi, så får
det hele å få summen etterpå.
Det er det som mangler.
Ja, men problemet med denne direkte utbetalingen av
subsidier da, er at spesielt fordi beløpene er
så høye, så ender du jo opp i
en, nesten så du kan lage en businessmodell
ut av det, ikke sant?
Så hvis du er alenemor med syv unger,
sånn som mormor hadde, nei hun hadde åtte
unger, mormor hadde i åtte unger.
Men uansett, da begynner du å bli penger
av det.
Da begynner du å bli godt på tatt
å gå hjemme og betale.
Ja, og det er klart at det er
sikkert masse sånne effekter som man, men det
er ikke så veldig vanskelig å unngå dem
heller.
Hvis du husker det gamle forslaget til Milton
Friedman, han var veldig opptatt av school vouchers,
altså egentlig bare en, ikke en blanco-sjekk,
men en fullmakt til å bruke offentlige penger
på skole for ungen din.
Men du kan ikke bruke det på noe
annet.
Nei.
Og det er klart, da skaper du igjen
et litt sånn lukket marked, og du ødelegger
noen markedsmekanismer, men det er klart du avgrenser
også noen sånne skadeeffekter av at en forelder
prioriterer vodka over skolegang, ikke sant?
Og jeg vet ikke helt hvordan man skulle
innrette det.
Vi er jo i utgangspunktet, skal vi si,
ideologisk enige om at i en ideell verden
så betaler folk for sine egne greier, og
så er vi ferdig med det.
Da får du både heldige konkurranseffekter på pris
og kvalitet og alt det der sånn, men
du får også en sånn folk har faktisk
ansvar for eget liv.
Og i et sosialdemokratisk Norge så kunne man
jo tenke seg en modell som gikk mer
i retning av, ikke sant?
Vi bevarer sikkerhetsnettet, så klarer du deg ikke
selv, så skal du få hjelp til både
barnehag og tannlege og penger til mat og
hva det måtte være.
Men langt de fleste klarer seg selv.
Og hadde du vridd om systemet litt, så
hadde det vært litt ekstra til å si
at, du vet hva, hvis du klarer deg
selv, så klarer deg selv.
Have a good day.
Og så kan du heller komme til staten
og spørre om hjelp når du trenger det.
Og det hadde vært et, i mitt hodet,
et mye sundere system, for da er i
utgangspunktet ansvaret for ditt eget liv, ditt eget.
Og så har du det der som sosialdemokrater
elsker å kalle for sikkerhetsnett, men som ikke
er det.
Det er ikke et sikkerhetsnett, det er bare
av for og med middelklassen, ikke sant?
Det er middelklassen som bytter penger med seg
selv, og som vi har vært inne på
mange ganger, absolutt sterkest illustrert ved subsidiene til
høyskole og universiteter.
Sånn, arbeidsfolk skal gå og subsidiere sånn her
middelklasse som skal ha en kurs i kontorjobb
etterpå.
Det var helt absurd.
Ja, men det er bare, sånn liker vi
det her.
Det er jo sånn, vi har et system
i Norge vi har innført, og fagbrev, det
er veldig viktig, ikke sant?
Det er fagbrev.
Super duper viktig.
Ja, for det beviser din kompetanse.
Men det kan jo hende at du ikke
kom gjennom dette fagbrevsystemet, fordi at du bytta
noen skoler, eller jobbet deg gjennom i noen
måter.
Da kan du fremdeles ta en fagpreve, og
da blir du fagarbeider.
Og hvis du jobber med det, så er
fagarbeider og det å ha fagbrev, det er
same shit.
Du får samme lønn og alt mulig rart,
men kun den ene av dem kan ta
et mestepreve.
For det er en sånn ting jeg stusser
på, og det er en av tingene jeg
ikke forstår med Arbeiderpartiet, fordi jeg skjønner, ikke
sant?
Vi er jo ...
Nei, unnskyld, du er ikke ...
Jeg er offer for Reform 94.
Jeg også er det.
Ja, men du ...
Jeg måtte ta ...
Å ja, du måtte gå nettopp.
Ja.
Jeg ble satt inn på, jeg var jo
det vi kaller en urokråke i skolen, så
jeg ble satt inn på ...
Det var skutrudd, Trond.
Jeg ble satt inn på et toårig løp
for grunkersmekaniske fag.
Og da fikk Gudmund Hernes tak i deg.
Ja, ikke bare det, men jeg kom tilbake
i år to og fikk beskjed om at
vi kan fullføre det året her med det,
men når vi er ferdig med det, så
finnes det ingen VK-kurs, ingen læringplass, ingenting
til det, fordi pensumet er endret, og alle
VK1-kurs vil da være helt annerledes.
Ikke pass til deg.
Vær så god.
Min forakt for Gudmund Hernes, eller i hvert
fall hva han gjorde som undervisningsminister, er ganske
grenseløs.
Nå er han en interessant foredragsholder og sånt,
så det er pene ting å si om
Gudmund Hernes også.
Men jeg kommer ikke til å si dem,
fordi det han gjorde med Reformen 1994 er,
i min bok, nesten utilivlig.
Du ødela skolegangen for utrolig mange.
Men samme med det, du kan på en
måte forstå tanken som ligger bak.
For det de ønsket var jo å heve
statusen til yrkesfag, og du skulle blande inn
mat og engelsk og mye rart til folk
som gikk i tømrer og elektriker og alt
mulig.
Og ikke bare er det kanskje til dels
nyttig, men det var den der, nå skal
vi heve de som har vært på gulvet.
Og det var en edel tanke, det er
bare at den er ikke så realistisk, fordi
at du forandrer ikke noe substansielt, du forandrer
bare glasuren, ikke sant?
Og så lager du glasuren på en sånn
måte at du konstruerer en labyrint for de
som allerede var på kanten av og kunne
henge med, som da faller utenfor.
Enten det er urokråketronen som da ikke kommer
inn på riktig og ikke får fullført, fordi
at noen har endret spillereglene under beina på
det.
Eller som min kompis fra barndommen, som da
ikke fikk lov til å bli tømrer en
gang, fordi at han hadde ikke måtte karakteren
etter å komme inn på tømreren, men han
hadde jo blitt en utmerket snekker allikevel.
Og så endrer du da opp i dette,
når livsløpet endres, fordi at Gudmund Hernes har
noen ideologiske skylapper som han skal tvinge på
folk, fordi velgerne var så dumme å gi
en makt i valg.
Og gjør nå for all del ikke det
igjen.
Men det jeg ikke forstår med Arbeiderpartiet, fordi
her er jeg uenig, men jeg forstår hva
de tenker.
Det de er så inn i helvete så
opptatt av, det er å lage sånne pakkeløsninger
av ting.
Så det er liksom, i gamle dager så
kunne du gå på universitet, og så kunne
du studere, og så kunne du ha en
sånn her, få en eller annen kammergrad, og
du tok et fag her og et fag
der, og hadde du mange nok fag, så
var det tungt nok til at du fikk
en grad, så var det greit.
Nå skal du liksom inn i en sånn
pakke med et bachelorløp, bachelorløp, eller et mastergradsløp,
eller et doktorgradsløp.
Og det er liksom, det er sånn her,
oppskriftsmessig, du skal gjennom A, også B, også
C, også D, og så blir det nesten
sånn ungdomsskolenivå på hvordan du setter opp, ikke
sant?
Og sammen med det du snakker om, med
fagbrev kontra fagarbeider, kontra mesterbrev, at de er
nesten litt sånn, sykelig opptatt av å lage
kategorier på folk.
Og det er rart, fordi det er så
inkongruent med sånn jeg oppfatter at Arbeiderpartiet tenker.
Og det ene er det, ja, de er
veldig ute til at folk skal inn i
dette A4-livet, og alt bygges opp rundt
A4-middelklasselivet, ikke sant?
Ja, ja, fair enough.
Det rimer kanskje med hvordan Arbeiderpartiet tenker.
Men det der å skulle definere sånne veldig
klare kategorier, og helst så få som mulig,
og du passer inn i den, eller så
gjør du det ikke, men hvis du er
utenfor, så kan vi ikke hjelpe deg, liksom.
I stedet for å lage mer fleksible ordninger,
hvor folk får brukt det de har å
spille på, som for eksempel, en veldig enkel
og ressurseffektiv måte å gjøre det på, er
jo bare å tillate, som man gjorde i
gamle dager, at du tar jo en privatist
-eksamen på et eller annet, og du dokumenterer,
altså, jeg skjønner at de må være ulike
for en sykepleier og en statsviter, liksom, altså,
ulik form, og det kan hende at det
er mer krevende for en syk, at du
må gjennom noen sånne praktiske tester, og hvem
vet, ikke sant?
Men hvis du har en eller annen måte
å dokumentere at du kan ting på, så
må du da for faen få anledning til
å dokumentere det, og så enten så er
du godkjent, eller så er du ikke godkjent.
Men i stedet, i denne Arbeiderpartistaten, og la
oss bare være ærlige på at vi inkluderer
Høyre i denne Arbeiderpartistaten, fordi de, ikke sant?
Sosialdemokratistaten.
Hvor du da har legeutdannelse fra feil land,
og kommer til Norge, og du er utdannet
lege, og du er fullt, og det er
helt på nivå med norsk utdannelse, det er
liksom ikke noe å lure på, men du
får da ikke, du får ikke, du får
lov å være pleiemedhjelper i Norge.
Dette sier du sykepleier, eller jordmødre, eller jordmødre,
det gjelder mer eller mindre absolutt alt.
Ja, det er helt absolutt, og jeg har
tidligere fortalt om han som, ingeniøren som går
og vasker på kontoret hos meg, og da
er du sånn, hva faen?
Da er jeg ikke godkjent utdannelsen i Norge,
det er helt umulig.
Jeg vet om kirurger da, som går og
vasker, som jobber som malere i Norge, de
har vært utdannet kiruger, og det er liksom
ressursløseriet i det, og arrogansen i det, er
altså så ekstrem.
Fatteren har vært på sykehjem et års tid
da, før han døde, og det er sånn
hun begynner å pleie, medhjelperveren er jo lege,
og der var i og for seg begrunnelsen
ikke så retard, for at hun ikke fikk
praktisere som lege i Norge, fordi hun var
fra Brasil, og hun snakket for dårlig norsk
til å få lov til å være lege,
så alt som gjenstod, var bare en sånn
språkutsjekk, og når hun hadde den, så var
det på en måte i boks, men hun
måtte kunne kommunisere tydeligere enn hun gjorde da,
og det er på en måte en rimelig
variant av det, men at det er en
sånn tydelig vei til å få det til,
men da er jo Brasil tilfeldigvis et sted
hvor du får godkjent utdannelsen, men ikke, men
du må oppfylle alle krav, men kommer du
fra, jeg vet da faen hvilke land, ja,
men det er en del land hvor det
bare er ikke snakk om, for det er
ikke noe kompatibilitetsgodkjenningsordning.
Så oppsummeringen må jo da bli noe sånn
følger.
Vi er veldig nøye på kompetansekrav og kvalifikasjoner
når folk kommer utenifra, så nøye at vi
ikke aksepterer annen kompetanse enn det vi har
selv, eller andre certifiseringer, men i det vi
skal lage kompetansekrav i Norge for nordmenn, så
lager vi forskjellige kompetansekrav for å kunne begynne
med det nå, avhengig av at vi ikke
kjenner hva det er.
This is logical.
Kjempebra.
Du, disse folka med veldig høy utdannelse og
høy kompetanse, de er jo involvert når man
setter opp vindmøller.
En av de tingene som jeg med ikke
-kompetanse på området ikke hadde tenkt på, er
at det disse vindmøllerne mangler, det er refleksvest.
Ja, de må ha refleksvest.
Det koster en million per refleksvest på disse.
Dette kommer jo fra luftfarten, for luftfarten er
det vel som stiller dette kravet, og så
er det et krav som er litt utsatt,
men alle vindmøller må gi klest denne refleksvesten
nå, fordi fly og helikopter skal se hvis
ikke de krasjer i de.
De blinkende lampene som sitter på disse ganske
høye massene, de er tydeligvis usynlige.
Som alle vet, når fly flyr rundt, så
flyr de med fjernlys på, så refleksvesten må
jo funke kjempebra.
Det er sånn man flyr, med 4000 meter
foran og sånn.
Vi forventer at når du kommer inn til
en vindmølle, så har du på landingslyset litt
sånn.
Ja, klart det.
Jeg har ikke lest saken, men jeg bare
skjønner ikke greia, for du kan jo ikke
mene at du skal ha...
Store fly har jo på store landingslyst når
de skal lande.
Ja, og da er det ofte ikke så
mye vindmøller i banen de skal lande i.
Nei, de dropper gjerne vindmøller i innflytningsbanen, og
det er av naturlige grunner.
De har ikke kommet dit enda.
Bare vent.
Bjeland-Eriksen foreslo den langs motorveien, jeg ventet
jo bare på at...
Nei, det var ikke Bjeland-Eriksen.
Nei, det var...
Energiministeren.
Ja.
Åsland.
Åsland var det som hadde ideen om det.
Bjeland-Eriksen skal...
Fri tjenest for den.
Det er så mye annet vi kan henge
ham på, så vi trenger kanskje ikke å
gi noe mer skyld.
Men det kan hende at de finner ut
at de skal ha sånne vindmøller, sånn at
de kan...
Da når flyet begynner å ha motorkraft på
rullebanen, så kan det blåse med mye energi
bakover, som de kanskje kunne gynne med vindmøller.
Det minner meg om...
Alle barn er inne om tankene av og
til, at hvis jeg hadde et fly, og
da går jo vinden over vingene, hvis jeg
hadde en vindmølle som fanget energien, hadde jeg
da hatt en evighetsmaskin.
Og så skal alle tenke gjennom det en
gang eller to, før de skjønner at fysikken
gjelder her også.
Men det virker som i klimapolitikk og sånn,
så kan man drømme seg bort som barn
igjen.
Ja, der funker det.
Nå skjønner jeg jo plutselig hvorfor Fornybar Norge
eksisterer, for det er jo deres oppgave å
prøve å få vekt dette kravet om refleksvester
på vindmøller.
Kan jeg bare spørre en gang til?
Jeg forstår ikke rasjonale med en reflektiv overflate.
Hvordan i helvete skal det hjelpe et fly
eller et helikopter?
De har jo ikke lys på fremover, så
det er ikke sånn du flyr fly.
Dette er jo snakk om hvorfor de har
skjermer for småfly og helikopter, ikke sant?
Jo, jeg skjønner, men de har fortsatt ikke
lys som lyser fremover, og det ville vært
et problem hvis du hadde det, for da
hadde du ødelagt nattsynet til de som flyr
det.
Du har ikke lys som lyser fremover.
Nei, så da vet jeg ikke.
Men kanskje man må sette opp lys som
lyser på refleksvestene i tillegg?
Ja, så minne veldig mye om bare å
ha lys.
Ja.
Men jeg skjønner ikke greia.
For meg så høres dette sånn helt retard
ut, men jeg må jo bare anta at
det er noe jeg ikke skjønner her.
Ja, der det ikke skal være, det er
jo på propellen og alt det her.
De skal ikke ha noe sånt nå.
Så det skal være nede på masta, som
er gjerne 50 meter under høyeste punkt av
visina.
Åh, så ideen er at det er lys
på toppen, og så tenker du, det lyset
kan jeg fly under.
Ja, det er det du tenker da.
Jeg ser et lys høyt der oppe, jeg
bare flyr godt under det.
Jeg oppfatter det som piloter opererer.
Ja, det kan jo være en dro, og
det kan jo fly under broer, det er
det mange som har gjort før.
Det er jo gøy.
Men det var jo en som fløy mellom
tårnene på Rådhus også.
Jo da, jo nei.
I'm all for that kind of shit.
Kanskje meningen er at du skal markere disse
sånn, så de kan flyes.
Red Bull er jo glad i å gjøre
mye sånne stunt.
Kanskje de kan fly et fly på høykant
mellom disse vindmøllene, hvis de har refleksvester?
Jeg må innrømme at jeg bare skjønner ikke
hva som er begrunnelsen for å…
Problemet mitt med dette er at dette kommer
fra de som skal ha kompetansen på flysikkerhet.
Sluttfartsutsynet.
Jeg mener egentlig ikke å være sånn tangenskikt
når jeg sier det, men jeg bare skjønner
ikke hvilken effekt det skulle ha.
Men jeg antar jo rent faktisk at det
er noe jeg ikke har fått med meg.
Det er en eller annen god grunn til
å gjøre det sånn, men det høres bare
så rart ut.
Og så er det jo spesielt morsomt når
man beskriver det som refleksvest.
Jeg vet ikke, det kan jo være at
jeg har tenkt at det skal være refleksmaling.
Det får man tro.
En sånn flagrende refleksvest virker litt…
Det kan være en bevegelse.
Mer synlig med ting enn bevegelse.
Ja, det kan du si.
Samme faen i mørket.
Dette er bare enda en måte å få
vindmøller dyrere på.
Sånn sett er jeg ikke motstander av det.
En million forhandler til per sånn propell.
Det må være en jævla fin refleksvest hvis
den koster en million.
Jo, og kledde på den oppi der.
Ja, hva faen får du egentlig for en
million i vårdagen?
Du må ha en kran.
Den koster jo …
De kranene er så store.
Det koster masse penger å flytte på dem.
Ja, og så må du stoppe vindmøller.
Ja, det er mye greier.
Ja, ja, ja.
Vi får se hvordan det blir med dette.
Men for en gang skyld så høres det
ut som vi er på lag med fornybare
Norge da.
Ja, det er en ting.
Det er ikke mye kryss i taket her
fra før, men nå blir det et.
Ja, for enig med fornybar Norge.
Dette er for dumt.
All right.
Skal vi si at det var dagens dose.
Ha en god dag, folkens.
Jepp, jepp.
Takk for at du hører på Sidelinja podcast.
Vi vil gjerne noe bredere ut, så hvis
du snakker om oss, deler oss eller anbefaler
oss i podcastappen din, så er det høyt
verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidlinja.transistor.fm Teksting av Nicolai Winther