Velkommen til Sidelinja, podcasten for politisk hjemløse.
Tilbake for politisk frustrerte.
Folk som sender krypterte meldinger.
Rundt bordet i dag Arne Eidshagen, Trond Sørensen
og meg selv, Vegard Nøtnæs.
Du, er det noe jeg savner her i
verden, så er det at litt sånn pop-
og rockestjerner forteller meg hva jeg bør
mene om ting.
Det er alltid velkomment, når de kan pekefingre litt
fra privilegiet sitt og moralisere over at
jeg bruker for mye karbon.
Kjendiser på kjendissammenkomster som bruker talerstolen
til å moralisere over den vanlige befolkningen er
så deilig.
Og NRK kan hjelpe deg.
De gir en plattform til både Kong Salomo
og Jørgen Hattemaker.
Saken er jo at nå er Thomas Seltzer
ute med en ny serie, Det Norske Fattigdommen,
som er en slags, skal vi kalle det
en parallell til hans serie UXA, som i
skrivende stund er vel bare sluppet én episode,
tror jeg.
Jeg har sett den.
Det er jo alltid interessant med litt sånn
sosiale historier.
Men hvis jeg skulle si det som slo
meg aller mest, det er at de svakhetene
som var til stede ved hans amerikanske serie,
de er tydeligere når de begynner å komme
hjem.
Jeg har sett at andre folk har kommentert
at det er vanskeligere for nordmenn å åpne
opp, men jeg lurer på om det ikke
er det som er forklaringen egentlig.
Jeg lurer på om forklaringen kanskje er mye
mer det at siden USA er et stykke
borte, så tror vi mer på denne historien,
at alt er så forferdelig og trist, og
han blir så indignert og sint over alt
det ferdige som skjer der borte.
Som republikanerne gjør.
Jeg har ikke sett denne filmen, for jeg
kjenner at jeg trenger et virkelig mannskap, for
jeg orker ikke å sitte og se på
Thomas Seltzer i noe særlig.
Thomas Seltzer i Trygdekontoret, kjempebra.
Thomas Seltzer i Trygdekontoret, dritgøy.
Thomas Seltzer utenom det, jeg orker det ikke.
Så jeg har ikke kommet så langt til
at jeg har sett filmen denne, men jeg
sitter med en oppfatning, og så kan dere
korrigere meg som har lidd gjennom dette, for
jeg er ganske sikker på at det er
en lidelse.
Stemmer det at dette bare er et folkekamperspill
på Arbeiderpartiet, spør jeg.
Det er veldig god mulighet, faktisk.
For å ta den norske serien med en
gang, eller den ene episoden som er sluppet,
så er det sånn at Thomas reiser rundt
og snakker med folk som har dårlig råd,
og så kommer han med litt sånn moralske
utblåsninger og sier, at noe har gått galt
i det norske systemet, det var ikke så
gærent før. Skal det være sånn i vårt
land at folk er fattige?
I verdens rikeste land, i 2025.
Så plutselig er det sånn logisk, i verdens
mest likestilte land har vi så mye ulikhet, som
er sånn, ja, ja, ok.
Han later som at alle de
folkene han snakker med, de er ikke sånn
superfattige, men det er bare sånn at de
føler på å ha dårligere råd enn mange
andre.
Altså, de han snakker med er blant verdens
to prosent rikeste.
Jeg frykter for det.
Så det er jo vanskelig å holde på
å selge is på Nordpolen.
Det er noe med det, altså.
Og jeg skjønner godt at folk kan ha
dårlig råd, folk har dårlig råd, det skjer.
Men et av kritikkpunktene er, dette er fattigdom
i Norge som er temaet, og det han
snakker med er folk som har dårlig råd.
Ja, det stemmer.
Så min innsigelse er jo det at han
lager en voldsom dramatikk.
Det var nesten sånn, husker dere hvordan det
var med Hans-Wilhelm Steinfeld?
Det var NRKs utsending i Moskva.
Det var en fryktelig dramatikk.
Han skulle stå på gatehjørnet og rope og
skrike og si at det er sånn at
«Det er her det skjer nå, det er
her all dramatikken».
Og litt sånn er det med Seltzer også
på den norske fattigdommen.
Han står og er indignert og sint, og
tenker på alle disse folkene som har det
så fælt, og så klarer han liksom ikke
helt å, så later ikke han som at
det er helt sånn justert i forhold til
det at han snakker med folk som har
dårlig råd.
Det tror jeg på at de har, selvfølgelig.
Det var noen som pekte på i et
innlegg som var kritisk i samme spor som
vi er nå, at den ene karen han
snakket med sto der i en jakke til
6000 spenn.
Det som er slående med fattigdomsjournalistikk, er at
hvis du ikke tar hensyn til private valg,
hvis du har valgt deg selv inn i
å ha dårlig råd, så er det ikke
fattigdom og det er ikke et samfunnsproblem, det
er et du-problem.
Men jeg har ikke sett selv, definerer de
fattigdom og definerer de dårlig råd?
Vet du hva, de definerer fattigdomsgrensene.
Det vil si det var litt forvirrende, fordi
han hadde en historie med både med og uten,
så før og etter skatt, som var litt
sånn, som var litt uoversiktlig, men det er
tydelig at man kan, som en familie så
kan man visst nok da kunne ha 600
000 i familieinntekt og være fattig.
Jeg vet ikke hva man skal si.
Jeg vil jo ha sagt at det går
an å leve på.
Jeg har, jeg spør, jeg bare sånn, så
sjekker jeg hva jeg har på konto nå,
der har jeg 224,95 kroner, så kommer
det selvfølgelig inn lønn, om ikke alt
for lenge, men har jeg per nå dårlig
råd, eller har jeg per nå, er jeg
fattig?
Har du dårlig råd frem til lønnen da?
Ja.
Er jeg nå kvalifisert for å være med
i serien?
Jeg bare spør.
Du vet jo, han snakker med folk som
tilsynelatende bor fint, og delvis har jobb
og sånn, sånn at det er sånn, jeg
tror du kunne prøve deg i hvert fall.
Ja, altså det jeg skal litt frem til
da, det er liksom at, dårlig råd, det
er jo litt sånn, jeg kaller det sånn
ullenbegrep da, og jeg vet ikke, men jeg
tenker liksom at, det han kanskje i større
grad får egentlig trykket gjennom en dokumentar på, det
er at norsk økonomi går nedover, og så
kaller han det, dette er folkene som har
dårlig råd, mens det er liksom at vi
har en dårlig økonomisk utvikling som gjør at
folk får dårligere råd enn det de hadde
før.
Jeg har lyst til å bare trekke opp
en sånn kjenner vi, han heter Dave Ramsey.
Ja.
Han er en fyr som tar amerikanere ut
av bunneløs gjeld.
Det er liksom, hva er det det heter
på norsk?
De der forbrukerøkonomene som skal hjelpe folk.
Ja.
Det er, ja.
Han har jo ofte noen interessante perspektiver på.
Ja, men et av poengene Dave Ramsey gjør
stadig er jo den der at hvis du
tjener liksom 10 millioner i året, men du
bruker 11, så er du fattig.
Fordi at du har ikke, du har ikke
noe til overs, du er ikke rik, du
er ikke noe sånt.
Og hvis du tjener 300.000, men legger
av 25 hvert år, så har du plutselig
spillerom og er rik på en annen måte
da.
Uavhengig hvis du liksom har et forbruksmål lavere
enn inntekten din.
Og det er litt, det hadde vært et
interessant perspektiv om Seltzer hadde fått med seg
inn i dette dårlig råd fattigdomsproblematikken sin.
At sånn, ja fint at du ikke har
råd til brød nå, men hvilke valg tok
deg frem til det, og hvordan kunne det
vært gjort annerledes?
Og da er det liksom, da synes jeg
jo en sånn Siljes anmeldertilnærming er en
del sunnere.
La oss gå inn og se på faktorene
i økonomien din, og se om vi ikke
kan få fikset dette.
Altså det, jeg tenker at hvis han hadde
laget en dokumentar hvor han tok for seg
problemet, det kaller han levekostnadsterskelen.
Altså det du på en måte nærmest minimalt
må ha for å ha tak over hodet
og mat på bordet, og noe klær på
deg så du kan gå ut døra, ikke
sant?
Altså det er helt essensielle tingene.
For vi har en økonomi i Norge som
gjør at de tingene blir veldig dyrt, og
så er det veldig mye av de tingene
som vi ser på, som kanskje kan kalles
litt mer luksus, de blir billige.
Det er en sånn veldig rar greie med
Norge, men det blir veldig i den retningen.
Det synes jeg du treffer spikeren på hodet,
Trond.
Hvis jeg skal si noe som jeg synes
var bra med den første episoden av Seltzers
fattigdom i Norge, så er det jo det
at han peker jo på det at en
del ting har blitt veldig dyrt.
Som er riktig, ikke sant?
Du fører seg en politikk her i landet
som har lagt opp at matvarer skal
være dyre.
Du har en politikk som skal gjøre det
lønnsomt å produsere melk i Finnmark.
Det gjør du jo bare ved å gjøre
melk så dyr at det blir lønnsomt å
produsere den i Finnmark.
Det er et aktivt valg man tar i
politikken.
Man sier at vi vil heller ha så
og så mange mennesker som sliter med økonomien,
enn å importere billig, bedre kjøtt fra Argentina.
Det er et valg.
En tilsvarende, og så er det helt parallelt,
så er det klart at vi gjør valg
for at vi skal ha en viss standard
på boliger, for eksempel, som gjør at det blir
boliger ikke blir billige.
Du passer på at det blir dyrt å
bygge.
Da blir det så veldig dyrt både å
kjøpe og leie boliger.
På tilsvarende måte vil du ha et arbeidsmarked
som er sånn at du skal ikke ha
noen sånne korte kontrakter eller midlertidige ansettelser.
Da blir det litt sånn enten eller.
Det kan være vanskelig for folk som har
hatt en litt halvveis tilknytning til arbeidslivet å
faktisk få innpass.
Det er veldig mye i politikken i Norge
i dag som er politikernes krig mot de
fattige.
De tingene som først og fremst Seltzer
Han er ikke inne på det på samme
måte som vi forteller en sånn historie.
Han forteller jo en helt annen historie, at
det er så forferdelig at folk er fattige.
Han er jo inne på at det er
dyrt.
Hadde det vært vi som hadde laget
den historien, så hadde vi jo smeltet med
akkurat det narrativet.
Men det synes jeg bare at det er
bitterlite i denne serien.
Det er jo det gamle poenget vårt.
Vi har laget en velferdsstat av, for og
med middelklassen på bekostning av de fattige.
Det er faktisk en ting til som er
bra, men ikke bra samtidig.
Nok en sånn historie.
Han dukker opp hos fattighuset og står og
gjør en sånn...
Han er der rett før jul når de
skal dele ut julegaver til barn.
Selv om han har med denne typen, og
så er det bare tre ting som de
fattige kan ta med seg.
I fjor hadde det vært flere.
Tilsvarende er han med på å dele
ut matkasser et sted i Trøndelag.
Han bor vel i Trondheim, tror jeg.
De tingene synes jeg var...
Det som var veldig positivt med det, er
at det viser den typen initiativ som finnes
i sivilsamfunnet.
Det som er negativt med det, er at
det også viser hvor defensive folk blir når
alle synes det er statens oppgave å passe
på at det ikke skal være noen fattige.
Et sånn klientifisert samfunn.
Hvorfor skal du gi penger, gi julegaver til
barn gjennom fattighuset, hvis du synes det er
statens jobb å gjøre?
Et spørsmål å stille seg i sammenhengen er
hvorfor bruker vi hvor mange milliarder, Trond, på
NRK når folk fortsatt er fattige i landet?
Litt over 7 milliarder.
Det er vel 7,5 milliarder neste års
budsjett.
Det hadde løst noen fattigdomssituasjoner med de pengene.
Det er ikke som om vi trenger NRK.
Vi har masse som leverer både nyheter og
underholdning på frivillig basis.
Noe av det som plager meg litt med
Seltzers program er at det virker litt lettvint.
Han kjenner en fyr og så drar han og
snakker med ham, og så er det kanskje
ikke den fyren plaget av sånne skrikende fattigdom
akkurat.
Da blir det litt feil.
Det minner meg litt av og til sånn
disse amerikanske episodene det var lugget av og
til litt der.
For eksempel han hadde intervjuet en fyr som
hadde jobbet med det Cato Institute.
Seltzer skulle beskrive Cato Institute som en haug
av ville klimafornektere.
Han fikk det faktisk ikke til.
Det er jo de sakene tingene jeg husker.
Det er veldig mye følelsesmessig i disse scenene.
Han er jo også på besøk hos noen som
forsker på fusjonskraft.
Det tror jeg ikke er en helt skjønn
poeng.
Og den lettvindheten synes jeg kjenner igjen i
den norske varianten.
Det du ikke tar høyde for nå, min
venn Arne, det er at hvis du mener
de riktige tingene så trenger du ikke den
utrolig kjedelige grundigheten.
Det blir bare dårligere historier da, sant?
Man skal ikke la sannheten stå i veien
for en god historie.
Jeg tenker også at det er en litt
sånn felle vi har gått i for hva
det koster å leve i Norge.
Vi skal ha halvfabrikater, ferdig mat hele veien.
Vi skal ha en pose som vi skal
ha i gryta og tilsett kjøtt.
Vi skal ha ferdig produkter.
Vi skal ha en kyllingfilet, ikke kjøpe en
hel kylling.
Vi skal ha kyllingfileter.
Det er klart at alle de tingene der
koster brød.
Skal du ha et overlekst brød så koster
det 50 kroner.
Hvis du gidder å bake det selv så
koster det 10.
Så er det litt sånn som alle disse
tingene har på en måte...
Før bakte alle brød sitt selv.
Nå er det folk som har mye penger
som baker brød sitt selv fordi de har
lyst på godt hjembakt brød.
Men alle de falske luksusene med å slippe
å bake brød, slippe å stå og skjære
ut kyllingen selv, alle de tingene der har
på en måte blitt borgerliggjort og så blir
kostnaden ved å være fattig når du da
ikke lenger kan gjøre det.
De blir borte.
Den tanken blir vekk.
Jeg tenker at vi bør kanskje ta hensyn
til at det er en viss økning i
levestandard blant de fattige også på dette nivået.
Kjøper ferdig brød og vi kjøper mye ferdig
mat.
Men det er jo interessant da.
Jeg ser av og til, jeg vet ikke
helt hvorfor jeg begynte å få de videoene,
men når du er på YouTube så har
du klikket på en eller annen video hvor
det er en eller annen amerikaner som sier
sånn er livet i Norge.
Så blir vi litt interessert.
Hvordan ser vi ut utenfra og alt det
der.
Så begynner det selvfølgelig å poppe opp en
million videoer med amerikanere eller franskmenn eller folk
som har flyttet til Norge og gir sitt
inntrykk.
Det som går igjen som helt konsekvent er
hvor sykt dyre dagligvarer er i Norge.
Sånn er det amerikanere som snakker om.
Det er så fint her og det er
så stille i storbyen Oslo og jeg elsker
det, men det jeg virkelig må gjøre er
å budsjettere matvareinnkjøpene mine for det er
helt sprøtt dyrt og butikken er ikke åpen
og jeg må virkelig planlegge for å få
tak i.
Der tror jeg vi skal være helt klinkende
klare på at det er et etter et
politisk ønske.
Politikerne har bestemt at det skal være sånn.
Ja, og det kunne jo Senterpartiet godt ha
bare tatt tak i og sagt at det
er vanskelig å være fattig i Norge for
de politikerne.
Vi er tilbake til det der med å
få middelklassen også.
Så til de grader.
Det tror jeg kommer til å skje.
Noe som er litt morsomt det er at
vi sier at velferdsstaten er av, for og
med middelklassen men at det er som om
deler av middelklassen, den nedre delen, faller lengre
og lengre ned, så blir velferdsstaten bare for
øvre middelklassen.
Av, for og med øvre, øverste del av
øvre middelklassen.
Nei, men la meg bare minne om fordi
jeg synes det er morsomt. Agrarnasjonalistene i Senterpartiet
og likhetssosialisten i SV synes det var en
kjempeidé å forby First Price-varer fordi de
trekker det ut av ræva.
Det er helt sprøtt.
Du må jo være gæren.
Hvis du samtidig mener at fattigdom er et
problem men du hater rike folk så mye
at de skal ikke ha markedsmakt til å
lage billigprodukter for fattige folk. Det var en
rar tankegang bak deg og uheldigvis så tror
jeg kanskje at det også viser at det
er litt markedsmakt i disse dagligvarekjedene fordi det
som SV og SP er redde for, det
er jo det at kjeden skal lage billigmerker
som fortrenger andremerker, og der møter de konkurransen
ikke sant?
Det som er rart med det er jo
selvfølgelig at du kan ikke ha et billigmerke
uten at det er billig.
For da vil det bli gjennomslått.
I Norge så skulle vi fått det til.
Hvis de ikke selger noe annet enn billigmerke
så er de jo pådet eneste merket.
Det føler jeg jo at det faller godt
inn i russisk standard eller sovjetisk standard som
mange i Norge har hatt som forbilde de
siste 30 årene i norsk politikk eller i
40.
Hvis vi hever blikket litt da, så tenker
jeg at den her politikken som handler om
at ting skal være dyrt og vanskelig, og
sikkert for all del til fordel for middelklassen,
det gjør jo veldig vanskelig å leve et
litt annet liv.
For eksempel det gjør det veldig vanskelig å
si at jeg har ikke lyst til å
jobbe like mye som folk flest gjør.
Jeg ønsker meg i hvert fall et samfunn
hvor folk kan lage en livsplan og følge
den når de livsplanene kan være forskjellige.
Det du sier er at du ikke skal
ha samme standard, ha en egen standard hvor
du får til å jobbe et maks antall
timer som ung og som gammel for eksempel.
For eksempel sånne ting.
Når du er 20-30 år, etableringsfasen, så
hadde det vært greit at du kunne gønne
på litt og kanskje jobbe 60 timer syv
uker for å tjene en del ekstra.
Og så kanskje man kan ta livet litt
mer med ro når man har nedbetalt hus
og gjeld og fått satt litt penger til
pensjon.
Det er noe.
Tenker du for kort, Trond?
Du må huske på at det er samfunnet
som skal plukke deg opp når du er
utbrent som 35-åring.
Jeg skal ikke ha penger til å bare
skalere tilbake fra 60 til 40 timer syv
uker når jeg bikker 50 her nå.
Det er ikke greit.
Nå har jeg skalert ned godt under 50
skal sies.
Det gjorde jeg, men jeg var jo også
mye høyere.
Nei, men den der - og alle systemer, alle
sånne sosiale systemer vi bygger rundt enten det
har med pensjon å gjøre eller arbeidsledighets eller
arbeidsløshetstrygg med alt.
Alt er bygget opp rundt den ideen om
at alle skal jobbe like mye, du skal
ha x prosent stilling og 100 prosent er
definert som dette.
Om du jobber dobbelt så mye så er
det fortsatt 100 prosent.
Du får aldri bygget opp noe eller gjort
noen egne valg innenfor dette systemet.
Du får ikke spart opp til pensjon selv,
for da får du plutselig skattulemper.
Du skal inn på togskinnene vi har lagt
for deg.
Ellers så kan det være det samme.
Det er så destruktivt og ødeleggende og meningsløst
og unødvendig.
Hadde ikke du en oppskrift på hvordan du
kan sette opp noen greier mellom forskjellige land
for å kunne gjøre dette?
Men da er du jo på skyggesiden på
et vis.
Men på et eller annet tidspunkt så er
det jo bare skyggesiden som overlever.
Ja, det er jo det.
Vi var jo inne på det at det
var vanskelig, og det var anledningen for at
vi snakket om det.
Til og med bitcoin er vanskelig å ha
i fred.
For nå må jo disse bitcoin-børsene drive
å rapportere til myndighetene hva du skal bruke
bitcoin til og har du det selv?
Ja, myndighetene er ganske interesserte i hva du
holder på med, ikke det?
De er det, vet du.
Ikke bare på det økonomiske feltet, egentlig.
Ikke bare der.
Nei, jeg holder på å si, gutta, nå
avslørte jeg at jeg hadde litt lite penger
på konto, så hvis jeg sender en melding
til deg nå, Vegard, og spør om du
kan låne meg en 500-lapp, så da
bør vel kanskje staten få lov til å
se at jeg gjør det?
Ja, hvis vi hadde gjort det i form
av bitcoin, så måtte jeg rapportere til staten
at jeg ga deg penger.
Men i motsetning til kontanter som alltid er
greit for det.
Men også hvis jeg sender den meldingen via
Signal, så bør jo staten få lov til
å se at jeg gjør det.
I hvert fall hvis EU får det som
de vil.
Spill it out, og så...
La meg lese en overskrift.
EU-forslag om å scanne private meldinger for
støtte i 19 land vekker kraftig personverndebatt.
La meg lese litt videre, så vi får
introen til saken her.
Et nytt EU-forslag vil kreve at apper
som WhatsApp og Signal scanner meldinger før de
krypteres.
Kritikere advarer mot massovervåkning og digitalt forfall.
Sjokkerende nok.
Hvem kunne tenkt noe slikt?
Jeg erklærte vel at etter at det ble
klart for oss at EØS-avtalen slett ikke
var noen handelsavtale, og i hvert fall ikke
frihandelsavtale, så er vel min siste spiker i
kista for min motstand mot alt som har
med EU å gjøre bare slått
inn.
Så nå er det ikke flere spiker å
slå inn, så dette gjør meg ikke til
mer EU-motstander.
Det bare bekrefter at hva kan vi få
avlivet dette dyret snart?
Jeg er glad for det.
Jeg gleder meg til å høre Peter komme og
forsvare dette.
Noen gang inviterer vi Peter tilbake.
Forsvare det uforsvarebare.
Det er også utstillelse av de flere obligasjoner
for mer gjeld i EU.
Det gleder jeg meg til å høre forsvaret
for.
Det som er interessant med dette og som
er litt teknologisk orientert, synes jeg er ganske
åpenbart, er at EU kan regulere dette så
mye de vil, men det er ikke noe
vanskelig å lage teknologiske løsninger rundt, og eneste
problemet for de som tilbyr de krypterte tjenestene
nå er at de er sentraliserte.
Så det eneste som skal til er at
tjenesten er desentralisert.
Det er jo ikke sånn som blockchain-greier
eller hva det er for noe.
Det finnes jo allerede en hel del av
disse.
Men ta Signal da, ikke sant?
De er fortsatt sentraliserte fordi det går
gjennom en server hos Signal et eller annet
sted.
Den trenger ikke å stå i EU, den
kan jo stå på Island eller i Sveits
eller Angola for alt jeg bryr meg.
Men det neste skrittet da er jo bare
å lage en app som kommuniserer direkte.
Så det er ikke noe sentral part å
gå til så da må du gå til
Arne for å få ham til å innlevere
meldingene sine før han sender dem.
Men altså hvordan er det?
Skal vi til å skjønne da så er
det en del land som blir tillatt at
myndighetene installerer trojanske virus på telefonen din for
å spionere på hva du faktisk puncher inn.
Jeg drev å kikke litt på noen forskjellige
sånn apper, da kom jeg over noe som
er TeleGuard.
De annonserte bare veldig tydelig.
Vi har altså, meldingene ligger på vår server
til den blir levert, og så slettes den
umiddelbart.
Og vi har selvfølgelig våre servere i Sveits.
Av åpenbare grunner, og de forklarer selvfølgelig hvorfor.
Og jeg klarer ikke å se for meg
at Sveits blir med på dette her.
Selv om Norge kaster seg på, så hvordan
skal man tvinge Sveits til å åpne?
Nei.
Ja, men igjen så er det et poeng
vi har gjort tidligere.
Når du kjøper digitale tjenester, så gjør det
i land som ikke er Norge.
Gjør det i Sveits, gjør det i Island.
Fordi den jurisdiksjonen de er underlagt, er ganske betydningsfull
for personvernet ditt.
Og så vidt jeg forstår så er Sveits
opptatt av personvernet.
Det er en grunn til at de har
dette lovverket, og det er ikke mulig, du
får ikke endret det.
Jeg er litt skeptisk til folkeavstemninger og alt
mulig, men i Sveits så ser du at
de har en veldig sunn grunnholdning til ting.
Hvis vi tenker på hva dette her betyr.
I gamle dager da folk skrev brev til
hverandre så ville jo ingen akseptert at myndighetene
åpnet brevet ditt og leste det.
Hvorfor har myndigheter i alle land i hele
verden monopolisert postvesenet?
Nei, nei, det er bare tilfeldig.
Det hadde jo ingenting.
Post og pakketransport hadde ikke fungert uten staten.
Nei, myndighetene er så kompliserte.
Men, det som jeg har interesse til å
sammenligne med at hvis jeg snakker med Arne
mens vi går i skogen så er det
faktisk vår business og ikke statens.
Og hvis jeg på død og liv vil
at ingen, hvis de har avlyttingsposter i trærne,
så kan jeg hviske til Arne.
Og det handler jo bare om at vi
utveksler informasjon uten at det er noen andres
business.
Og så får det være akkurat hva det
er, og det er faktisk vår business hva
vi snakker om.
Du kan jo sånn teoretisk sett hvis du
skal gjøre noe som ikke er å snakke
men levere noe, så kan du hvis han
skal ha et bilde av deg så kan
du i teorien ha det bildet på en minnepinne
og gi han den i lomma.
Ja, og det er liksom denne ideen om
at det er en totalitær tanke.
Det er jo det det er, det er
definisjonen på at du skal ikke ha noe
som er ditt eget eller privat eller utenfor
staten.
Ingenting utenfor staten.
Og jeg er litt overrasket over hvor villige
disse 19 EU-landene som pusher på for
dette er, da.
Ikke minst anført av det vennlige landet Danmark.
Vi lever i en illiberal tid, er det
ikke sant?
Og Danmark som kanskje tidligere fremstod som nærmest
som et fyrtårn i Europa, så det er
jo landet hvor de på en måte har
fått tilbake en slags blasfemiparagraf.
Det er jo helt sprøtt.
Kan vi håpe at Alex Vanopslagh oppslaget blir
statsminister i Danmark de neste 12 år?
Vi krysser fingrene.
Ja, fordi jeg tenker at det hadde jo
vært en sunn retning for Danmark.
Og at Milei forblir president i Argentina til
han dør.
Til han kommer til Norge.
Ja, hvis vi kunne overtatt han, så
hadde jeg ønsket for Argentina bare å seile
sin egen sjø.
Men det går i gærn retning på mye.
Det blir jo spennende å se de som
er utsatt for dette: WhatsApp, Telegram, Signal, eller
i hvert fall de som nevnes.
Det blir jo interessant å se hvordan de
ulike leverandørene her reagerer på dette.
Kanskje spennende å se om EU faktisk vet
av dette, men jeg vet ikke om det
egentlig er spennende. De kommer til å gjøre
det.
Fordi dette er utvidelse av statlig kontroll, og
det synes jeg er kjempegøy.
Så de kommer til å innføre det, og
så er det spørsmålet hvordan. Vi husker jo
en av våre tidlige episoder så snakket vi
om han Durov blir arrestert.
Fordi han var jo etterlyst i både Russland
og Frankrike og USA og alle steder.
Fordi det er ingen myndigheter noen sted som
synes det var noe gøy med at folk
skulle kunne få snakke sammen uten overvåking.
WhatsApp er jo Facebook nå.
Der har jeg lite tro på at noe
blir. Der blir lite motstand, for å si
det sånn.
Jeg har ikke tro på at WhatsApp er
en sikker kanal.
Det er sikker i en formell forstand, men du
har jo alltid en motpartsrisiko med alt du
befatter deg med.
Det gjelder jo for bitcoin og alt mulig,
hvis du har en bitcoin-lommebok et eller
annet sted.
Så det er en motpartsrisiko på hvem som
sitter med den, ikke sant?
Og med WhatsApp så har du Facebook som
er en svær overvåkingsmaskin på privatbasis som får
et spørsmål fra offentlig sektor om de ikke
kan overvåke litt på deres vegne også.
Det virker ganske nærliggende, både ideologisk og praktisk
og på mange måter.
Telegram usikker.
Usikker på hvordan det drives også for tiden.
Jeg vet ikke helt hvor det ble av
Durov og hvordan det ligger an.
Signal må jeg si at så lenge jeg
har fulgt Signal, og det begynner å bli
en ti-tolv år, så har jeg aldri
sett noe som ikke har vært tillitsvekkende fra
Signal.
Skal vi ta litt gammel norsk historie om
overvåkning og totalitære stater i sammenheng med det
gamle statlige selskapet Televerket, som da er Telenor.
Telenor. Det kom noen militærledere fra et autoritært
land, Myanmar er det vel?
De sa at vi skal bli demokrati i
noe, og der beite jo Stoltenberg og Støre,
alle beite jo på.
Dere skal bli det?
Det skal vi hjelpe deg med.
Det er vi eksperter på.
Dette er vi så gode på.
Men dere trenger noen teleleverandører. Så etter litt
ymsel, statlig overføring og en del sånne ting,
så ender jo Telenor opp med å bli
en av to tilbydere av mobilnett i dette
landet.
Også kjent som offentlige overvåkningstjenester.
Og så går det jo litt tid, og
så begynner disse å si: ja, men vi
har jo en del opprørere og folk som
er ...
Som prøver å ødelegge dette demokratiet vårt.
Nei, vi har bestemt oss for at vi
skal ikke være noe demokrati, faktisk.
Ja, så dumt.
Men vi har fått det vi vil av
dere.
Så de begynte da å presse Telenor og
si: ja, vi vil vite hvem som har
disse numrene.
Vi vil kjenne telefonnummer og hvor de
holder til.
Og vi vil ha tilgang på all den informasjonen
dere har, ikke sant?
Og dette ble litt vanskelig for Telenor, da.
Så de visste ikke helt hva de skulle
gjøre.
Så det de gjorde da, det var jo
å selge dette selskapet de hadde der nede
til et svartelistet selskap i et naboland, som
en uke senere snudde seg rundt og solgte
dette tilbake til den militærjunta som var der
nede.
Og konsekvensene av det var jo at en
del av disse opprørerne, som de liker å
kalle dem, de døde.
God historie fra demokratisk Norge og det sunne,
flotte norske selskapet Telenor.
Det er en større og lang historie.
Det har blitt skrevet en bok om det,
uten at jeg husker helt hva den heter
nå, men det er en ganske ...
Den historien i seg selv er ganske heftig.
Skal vi pointere det åpenbare her?
EU kan stikke svære kjepper i hjulet for
Signal, fordi det er nå fortsatt sentralisert, og
de kan ødelegge det.
Men teknologien kan de ikke blokkere.
Så det betyr at hvis Signal må tilpasse
seg, så gjetter jeg at Signal er trygt
også i fremtiden, men det kommer bare til
å bli desentralisert, så det ikke er noe
sentralisert punkt å ta ut.
Men den eneste måten å forholde seg til
denne typen utvidet overvåkningsstat, det er jo å
ha et bevisst forhold som forbruker.
Vi her på Sidelinja bruker Signal, og så
bruker vi i hvert fall e-posten til
Sidelinja.
Sidelinja at pm.me, altså ProtonMail i Sveits.
Og det å bruke VPN så ofte du
kan, og det å faktisk ha litt bitcoin
liggende...
Der har jeg notert meg noe der.
Når det kommer til å bruke det her,
for det er en hel del av de
tjenestene som, skal du logge inn i nettbanker
for eksempel, tillater ikke at du bruker VPN.
Det kan, blant annet, være problematisk
å logge inn i...
Men hvis du bruker DNB som nettbank, så
vet du ikke hva du...
Nei, men jeg bare bruker det som eksempel,
fordi jeg kjenner folk som har prøvd seg
på det, og har vært utenlands, og liksom
bruker VPN, for det gjør du i en
del land, som er langt mer autoritære enn
EU har rukket å bli.
Og så sier DNB at nei, du må
skru av den, så du får ikke lov
til å bruke den når du logger inn
i nettbanken din, for vi stoler ikke på
det passordet og den passordnøkkelen som vi har
delt ut til deg.
Hvilket jeg tenker at, vet du hva, da
er det på tide at dere gjør noe
med sikkerheten i deres egen hjemmesystem.
Det som er problemet med DNB, bare for
å poengtere det, DNB og Nordea og en
del av disse store institusjonelle bankene, de har
et så krampaktig forhold til alt som er
nytt, og vanskelig, og teknologisk, og desentralisert.
Du får jo ikke åpne konto uten å
svare på spørsmål om du har bitcoin, og
hvis du har det så vil de ikke
gi deg konto, ikke sant?
Det er ganske sprøtt, og da har S-
banken, for det ble DNB og Bulder, og
sånne banker har et litt mer dynamisk og
fremoverlendt forhold til ting.
Jeg synes det er merkelig.
Jeg skulle ha en depositumkonto hos Nordea en
gang, og det var på det håret at
jeg ikke fikk opprettet den, fordi jeg svarte
ja på at jeg hadde bitcoin.
Det er veldig spesielt.
Ja, de var bekymret for at jeg skulle
sette penger inn på en sperret konto.
Det er jo ikke så jævla mange år
siden heller.
Tre ganger fysisk på et kontor til en
bank, for å få opprettet en konto.
Det er jo helt, det er så baklengs
og tungvint, så jeg vet ikke helt hva
jeg skal gjøre av meg.
Men, den vanlige teknologianbefalingen: betal for tjenestene dine.
Ikke plukk opp en gratis VPN, for da
blir informasjonen din solgt.
Det er en gitt, det må du regne
med.
Men Proton-pakka, Proton Mail, da får du Proton Mail, du
får en Bitcoin-lommebok, du får en VPN
som du betaler for, du har disk.
Det er ikke helt hele pakka til Google,
men du er ikke så jævla langt unna
heller.
Du betaler noen kroner for det, men du
vet at det er sikkert, du vet at
alt er kryptert, du vet at du har
informasjonen din selv, og at EU ikke får
rota med det.
Jeg tror jeg betaler noen sånne som 1200
kroner per femten måneder for ExpressVPN.
Den er jo relativt rask.
Det skal ikke sies, den er ikke
noe for gamere når de skal game, men
til alt annet så fungerer det veldig fint.
Jeg har gode erfaringer med Protons VPN også.
Jeg har ikke sett lagg når du gjør
ting på VPN-skjermen din her.
Nei, og det fungerer utmerket.
Men når man nå ser disse bevegelsene som
er, EU skal begynne å snope på
de krypterte meldingene dine, fordi de åpenbart
ikke har bedre ting å gjøre.
Så dette nettet snører seg til, og nå
er det liksom, nå må du få etablert
disse kontene, og vite hva du gjør teknologisk
for å kunne gå klar av det
nettet som nå kastes ut.
Og det kan skje fortere enn man regner
med, for det er mye som skjer fort
nå.
Utvikling på AI og Bitcoin, det er mye
endring fort, og det betyr også at du
kommer til å ha politikere som ligger tolv
år bak teknologisk, men som likevel har voldsmonopol
og tvangsmakt til å gjennomføre helt meningsløse tiltak.
Så kom deg ut av nettet før det
snurper seg til, er min oppfatning.
Det høres ut som, jeg tenker at
vi burde lage vår egen meldingstjeneste med peer
-to-peer og VPN-løsninger og hele pakka.
Det tror jeg vi kan whippe opp
på en halvtime etterpå.
Det skal vi snakke mer om.
Det er jo slåss mot noe, er
at det finnes AI som kan hjelpe deg
å utvikle dette på rekordtid, og det er
fint.
Det er europeiske politikeres kamp mot vindmøller.
Det samme gjelder vel egentlig kryptering, for
det er jo en begrensning på hvor mye
kryptering du har lov til å ha.
Ja, men all kryptering er jo tilgjengelig,
så det er liksom ja, du kan gjøre
alt som du vil.
Du må bare vite hva du gjør.
Det er ikke lov med mer enn
256, men det er det eneste.
Men vår oppfordring er vel egentlig: hver
vindmølle som Europas politikere må kjempe mot
er hver vindmølle som blåser litt over hendene
på dem, faktisk den beste oppfordringen.
Ikke bare det, men det er også
det, hva skal vi kalle det, the community
aspect her, at hvis du er blant dem
som er forsiktige, så får du et samfunn
av forsiktige nettbrukere.
Definitivt skulle vi si det var det
for i dag.
Ha en fortreffelig dag, folkens.
Ha det.
Takk for at du hører på Sidelinja podcast.
Vi vil gjerne nå bredere ut, så hvis
du snakker om oss, deler oss, eller anbefaler
oss i podcastappen din, så er det høyt
verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av ris eller ros, kritikk, et forslag,
spørsmål eller noe annet, så finner du all
kontaktinfo på www.sidelinja.transistor.fm