Velkommen til Sidelinja, podkasten for politisk hjemløs.
Folk som gjerne vil ha stemmestøtte fra staten,
og folk som helst skulle være stemmestøtten for
uten.
Rundt bor i dag Herre T, Herre A,
Herre V og Jodd K.
Palsersen.
Nå begynner det å bli dreven, Vegard.
Jeg har ikke tenkt å si gjør den
eneste gang, jeg.
Bortsett fra nå.
Velkommen tilbake, Palsersen.
Takk.
Du har vært onkelreisende mekk for oss, og
besøkte...
Demokratiens dansegulv.
Ringen i Arndal, ja.
Sommerleiren i Arndal, eller...
Det politiske Norges årlige speiderleir.
Ja, elevrådets speiderleir.
Eller da runkering for folk i bleser.
Ja.
Og årets tilkarringsfestival.
Ja.
Kjært barn, mange navn og alt det der.
Hvilket navn synes du passer best der nede?
Den politiske sommerleiren i Arndal.
Jeg synes det høres så fint og koselig
ut.
Jeg får meg en ungdomsleir med litt skog
og mark, hvor de bor på hytter.
Det regner ut, ja.
Bortsett fra at jeg ikke liker ideologien der,
så høres det spennende.
Det høres så koselig ut.
Har du vært der hele uka, eller?
Ja, jeg kom mandag formiddag, tok Sørlandsbanen ned,
og reiste opp med tog et fredag kveld,
og var vel hjemme i halv to-tiden
natt til lørdag.
Nettopp.
Du har virkelig gjort en innsats for å
fange hele uka.
Ja, og apropos utdeling av statlige midler, det
var blant annet en stand med statens vegvesen,
eller vegvesen, eller veggvesen, som jeg liker å
si sarkastisk, hvor de hadde et komlokk vaffeljern,
og de fortalte at de stekte vaffler med
120 liter vaffelrøre hver dag, så hvis du
ganger det med fem, så får du 600
liter.
Hvor mange vaffeljerter var det på et sånt
komlokks vaffelflak?
Det vet jeg ikke, men de stekte jo
en sånn svær komlokk vaffel, og så delte
de opp med en pizza i jul.
Ah, jeg forstår.
Værste er at jeg tenkte at jeg ville
brukt et eller annet sånt på.
Jeg føler at jeg var i minst like
forutsendelse som statens vegvesen på hvordan man skulle
gjøre dette.
Men, og utdeling av vaffel fra en statsetat,
og at to ansatte i vegvesenet skal stå
der en hel uke, det koster jo litt
i lønnskostnader, men det er jo ikke mye
utifra det store statsbudsjettet.
Men det er jo en liten dråpe, og
det er jo da noe som viser oss
at staten deler ut ting som den strengt
at ikke nødvendig...
Den kunne brukt pengene bedre.
Staten deler ut ting som den ikke trengte
å dele ut.
Men jeg er mer nysgjerrig på, hva er
deres budskap når de finner ut at de
skal stå der en uke med to stykker?
Ja, hvem er det vegvesenet markedsfører seg til?
Hvem er det vegvesenet prøver å påvirke?
Er det, se hvor flinke vi er, så
dere bør bevilge oss mer penger, og vi
bør få flere direktører, eller, hva er deres
vinkling for å i det hele tatt være
der?
Det synes jeg er interessant, når det er
en sånn offentlig etat som skal være der,
så synes jeg at da må dere fortelle
hvorfor.
Jeg spurte ikke om det, men man vil
jo tro at hvis du går forbi der
og får vaffel hver dag, så vil du
kanskje ikke være så veldig kritisk til den
etaten.
Den har jo tross alt gitt oss vaffler.
Jeg har, jeg skal innrømme at jeg har
nok gommet innom Sveivesen og spist vaffler flere
ganger om dagen, helt uten å gi de
fem ørene Gudvild.
Statens Sveivesen, bare som en sånn distinsjon, er
jo den eneste som driver med, altså de
legger kabler til veibelysning og skilting et cetera
rundt omkring, og de nekter da å bli
med i disse kartsystemene for kabelpåvisning.
Så når man bestiller det på et anlegg,
så er det sånn at ja, det funker,
helt til du møter kablene til Statens Sveivesen,
og da risikerer du å rive dem, fordi
de står ikke i kartsystemet, og de skal
ikke stå i kartsystemet, det synes jeg ikke
Statens Sveivesen er nødvendig.
Er det en begrunnelse for det?
Nei, det er bare ikke en del av
deres budsjett å få disse tegnetinnene av disse
helskapene som tilbyr denne tjenesten.
Akkurat.
Ja, ja.
Men det er en del av deres budsjett
å dele ut vaffler på Arndalskukken.
Ja, det har de budsjett til.
Dette passer liksom inn i bildet, hvor det
har vært kritisert en del at veldig mange
offentlige institusjoner har ansatt et stort antall informasjonskonsulenter,
og det finnes en rekke podcaster, for jeg
har offentlige institusjoner som kanskje ikke er så
opplagt at de trenger den typen kommunikasjon, og
så har du da selvfølgelig Arndalskukken, hvor jeg
regner med at en del får lov til
å dra ned og vise seg som en
slags klaps på ryggen, egentlig.
Statens Sveivesen har sin egen podcast.
De har blitt dedikert omtrent en hel episode
til klipping av gress langs veien.
Det var en kjempespennende episode vi har trådt,
som må nok ha gått viralt.
Nå hadde de betalt for å få ...
Fordi vi stusset jo på det da vi
hørte de hadde hyret inn en eller annen
influencer eller kjendis eller et eller annet til
å drive den der podcast-serien.
Det kostet noen hundre tusen, liksom.
Det er jo litt av noen produksjonskostnader.
Det overgår våre i hvert fall.
Kanskje vi skal se prosjekt og selge oss
inn til ...
Vi må finne en eller annen offentlige institusjon
som ikke har en podcast, og så må
vi selge oss inn.
Kanskje vi skal sende brev til alle offentlige
...
Håper at de ikke hører på noen av
episodene i forkant.
Det håper jeg, men det tror jeg ikke
de gidder.
Vi må ha det i bakholdet.
Klaus Jakobsen har Liberaler om podcast, også har
han SMB podcast.
Sånn tegn.
Ja, kunne vi fått kulturdepartementet eller noe sånt
vi da?
Jeg er usikker på om det hadde blitt
mye positivt om kulturen.
Nei, men de forteller jo, vi leverer det
de vil ha.
Det er glimt i øyet.
Jeg var på en podcastinnspilling for noen måneder
siden.
Det var et privat selskap som skulle lage
en podcastserie for valgdirektorat.
De hadde da funnet min artikkel fra 2014,
hvor jeg forklarte hvorfor jeg hadde stemt blank.
Da ville de lage en podcastserie hvor de
hadde en hovedperson som var en som ikke
skulle stemme.
Og så skulle de da ha ulike valgeeksperter,
slik som Johannes Berg fra Institutt for samfunnsforskning,
og meg i tillegg da, som skulle redsvare
på noen spørsmål knyttet til det å stemme.
Du var ekspert på ikke å stemme.
Det er godt jobba.
Ja, men fra mitt ståstem, og vi har
jo snakket om dette med om man skal
stemme eller ikke stemme, og om man skal
stemme blant, eller sitte hjemme.
Jeg har vært litt i retning av å
sitte hjemme, for det signalet du sender, er
at du ikke bidrar til valgdeltagelse.
Og du, som har reist ned til sløsefestivalen
i Arndal, og på en måte omfamlet sløsingen,
tenker jeg.
Det er kritisk journalistikk som bedrives.
Hva er det du holder på med, Balsersen?
Det kan man jo si.
Det er jo veldig mange forskjellige arrangementer der,
og det er jo klart at slik som
statens veivesen, som deler ut vafler, og du
har andre offentlige aktører, det er jo sikkert
noen av dem som ikke ville vært der,
hvis det ikke var for å lobbe for
mer til oss.
Og jeg var blant annet på et arrangement
som handlet om det å kutte i offentlig
sektor, men det var vekt på innovasjon da
vi skulle gjøre andre ting annerledes.
Og det virket som, selv om de ikke
sa det rett ut, så virket det som
på meg som de ikke hadde lyst til
å kutte ut og gjøre ting.
Vi skulle bare gjøre ting bedre.
Og derfor skulle det koste mindre penger.
Men det at offentlig sektor skulle la være
å gjøre ting, rett og slett fordi det
er ikke det staten skal drive med, det
virket ikke som var så veldig for de
som var interessert i det møtet.
Det er sjokkerende at det ikke er høyt
på agendaen på selve Statsstøttefestivalen.
Men du har nå vært her nede en
uke, vært innom sikkert ganske mange arrangementer, vil
jeg tro.
Kjenner jeg deg rett.
Så hva har du vært innom?
Hva var interessant?
Hva bet du deg merke i?
Hva gjorde inntrykk?
Hva gjorde ikke inntrykk?
Jeg var blant annet på et arrangement i
regi av Odin Forvaltning tirsdag formiddag.
Der var det blant annet Alexander Miller som
er investeringsdirektør i Odin Forvaltning og Martin Beckholte.
Det arrangementet var fullpakket og det var problemer
å få plass ganske god tid før selvarrangementet
begynte.
De sa interessante ting og Martin Beckholte kunne
fortelle at han kommer med en ny bok.
Den har jeg hørt om tidligere og jeg
har hørt rykter om at den skal ha
titelen Alternativt stat fortsatt.
Men som Arie Søberg var innom i sin
oppsummering i Nettavisen, så er det jo interesse
for å kutte.
Interesse for sløsing.
Men når man skal bli konkret, så er
det litt verre.
Det er jo slik at folk er interessert
i å kutte men det skal bare ikke
kuttes hos meg.
Det er klart at å kutte hos andre
virker jo mye mer attraktivt selvfølgelig enn at
det kuttes hos meg.
Det er number one, ikke sant?
Det gir mening.
Men hva var temaet?
Hva var det de forsøkte å diskutere på
dette Odin-arrangementet?
Hva var hjernen?
Og hva var det de kom frem til?
Det kom jo ikke noen konkret plan for
hvordan man skulle kutte.
Det får jeg håpet kommer i denne nyboken
til Holte.
Ja, for jeg ville jo tenkt at han
Bekk-Holte har noe i hvert fall lagt
huet på blokka for å si at vi
må gjøre ting annerledes.
Så jeg ville jo tenkt at han hadde
i hvert fall noen idé om retning eller
ting som, og til endre går jeg ut
fra, eller ingenting.
Men det er litt rart, for han Bekk
-Holte han har jo en slags sånn han
har en sånn forestilling at hvis bare styringspartiene
høyre eller arbeiderpartiet skjerper seg litt, så skal
det bli ordning her til hans.
Og det er akkurat det der synes jeg
virker helt utrolig naivt.
Så jeg er jo litt spent på hvordan
den der nye boken hans, hvordan den faktisk
blir.
Men også merker jeg at den ikke kom
før valget.
Det synes jeg på en eller annen satte
var litt sånn kanskje litt feigt, egentlig.
Det hadde vel sikkert blitt et helvetes raballer
hvis den kom før valget.
Ja.
Nei, jeg vet ikke hva jeg skal si.
Jeg har en sånn, eller vi har snakket
om flere ganger, denne basisteorien om at de
stemmene som kommer litt fra skogen, de får
slippe til hvis de er ufarlige.
Og ta Jyda som eksempel, ikke sant, for
masse oppmerksomhet det er litt morsomt, det er
litt gøy og freskt, og morsomme forslag, og
det er liksom, det er ikke helt mainstream,
men det er nesten ikke sant, og det
er litt sånn ufarlig for hun skriker og
skråler og lager litt bråk, men det er
ikke noe sånn fundamental systemendring, og det er
litt det som er greia til Becholdt også.
Så han er ikke farlig for systemet, for
det etablerte, for opplegget vi har.
Tvert imot, ikke sant, og så hele storien
her så er vi som bare snakker om
å finne tilbake det til seg selv.
Vi må gjøre styringspartiene enda bedre.
Ja.
Lykke til med det.
Men du nevnte jo artiklet, eller oppsummeringen til
Søber, så jeg tenkte jeg skulle bare ta
en sånn floskeltest, uttalser du har hørt.
Vi må tilrettelegge bedre.
Var det det gjennomgående noe du har hørt
mange ganger der nede?
Jeg kan ikke huske noen konkrete tilfeller, men
det er ikke et begrepp for meg som
er ukjent nå.
Vi trenger reformer.
Eller skape grunnlagene for vekst.
Jeg aner jo at dette er ord og
søtninger som har blitt gjentatt ganske mange ganger
der nede.
Nå har jeg en god idé.
Du kan ta den listen derfra, så kan
du så neste gang, så neste år så
sender vi deg ned hit, og så kan
du lira deg en skikkelig sånn remse, så
skal vi se om det er noen som
egentlig skjønner satire i det.
Ja.
Bingo!
Bingo går til.
Jeg leste jo denne artiklen til Are, hvor
han oppsummerer, og det er helt innholdsløst.
Det kommer sånne type...
Ja.
Det høres i størrelse som formuleringene i partiprogrammet
til Ytre sentrum.
Vi trenger risikovilje, og Are Søberts er ja,
prikk, prikk, prikk.
Det er helt tydelig, det kommer ikke noe
mer.
Vi må løfte ambisjonsnivå.
Ja vel, hva innebærer det da, konkret?
Ingenting, ikke sant?
Fokusere på synergier.
Vi må legge til rette for konkurransedyktige selskaper.
Vi må gjøre ting bedre, ikke dårligere.
Det bra er bedre enn dårlig.
Det er helt umulig å være uenig.
Det er jo konkretiseringen hvor uenigheten oppstår.
Nei, det er artig.
Men vi er jo dårlige på...
Det ble jo sagt at det var for
mye vekt på formutskatten, at vi må jobbe
bedre, altså jobbe mer.
Målrettet, kanskje?
Jeg husker ikke helt hva som er sagt,
men...
Eller som ordstyreren etter at alle disse flossene
hadde dukket opp hadde svart, ordstyrer takket konsulenten
for at han hadde servert mange konkrete muligheter
og lavt en frukter å ta tak i.
Folk klappet og gikk.
Jeg skal ikke tenke over at når jeg
begynte å gjøre mer og høyere enn det
jeg gjør nå, fordi det oppsummerer føler jeg
hele Arndalsuka som en sånn floskel...
Altså, her skapes nye floskler, og de gamle
gjenbrukes.
Det understreker vel ronkering-aspektet?
Ja.
Men jeg var i en kort dialog med
Elisabeth Holvik, som var møteleder for dette møte
med Holte og Miller.
Og der husker jeg faktisk mer konkret fra.
Jeg sa jo at vi får inntrykk her
av at nå er disse styringspartiene, eller i
hvert fall de på høyresiden, eller den såkalt
høyresiden, de ser ut i ord i hvert
fall å se at nå er det alvor.
Og så sier jeg til henne, men disse
her satt jo i regjeringen i åtte år
og est det offentlige budsjetter.
Så hva er grunnen til at de da
skal gjøre ting annerledes?
Og Holvik var helt med på det.
Hun skjønte at det ikke...
at man ikke kunne ha tillit til det.
Og så sa jeg da at ja, da
rømmer jo investor til utlandet.
Man investerer pengene sine i utenlandske fond, aksjer,
og så videre.
Og tronekursen går videre nedover, og man må
skatte av en gevinst, fordi at kronen svekker
seg.
Så må man skatte av, i anførselstegn, gevinst.
Fordi at man tjener jo nominelt i kroner
på disse investeringene sine.
Fordi at man...
Det er jo ikke det at man tjener
penger, man...
Du taler mindre enn hvis du sitter i
norske.
Ja, men du måles i kroneverdi.
Og da tjener du såkalt fordi kronen svekkes.
Og det må du skatte av.
Og da svarte hun ja, systemet er rigget.
Ja, nei, det er jo et underkommunisert poeng,
så det tror jeg kanskje det skal kanskje
vi også huske på litt oftere.
At den inflatoriske tendensen er ikke bare en
skjult skatte i seg selv, men den styrker
også alle andre skatteformer.
Så jeg tenker liksom at skal du investere,
så sier du du er dollarmiljardær og skal
investere i norske selskaper så må du leite
til selskaper som har så stor avkastning at
det spiser opp kronesvekkelsen i like stor eller
i tillegg da.
Til den forventede avkastningen.
For eksempel hvis du ser at man skulle
ønske at man hadde større konkurranse og flere
aktører innenfor å selge mat så er det
sånn ja, det kunne vi fått det kunne
kommet noen utenlandske selskaper inn men med to
til fire prosent margin da.
Så hvis de putter det inn i form
av investeringer i form av dollar, så vil
du jo i prinsippet få null tilbake for
det er jo omtrent det at norske kroner
svekker seg i løpet av et år, ikke
sant?
Ja, nå går det jo ut på bakken
med dollar nå da, det skal sies.
Men det er vel litt med vilje.
Ja, men det kunne vært en som satt
med euro og da ha...
Ja, så hvis du er en euro milliardær
og du ønsker å bli euromillionær, så move
to Norway.
Der er løsningen.
Du har vært på flere treff i Arndal,
du?
Jeg var blant annet på en båttur.
Neimen, det høres så koselig ut.
Hvem sin båt?
Det var motorskipet Øya som var da en
båttur i Ra i nasjonalpark.
Og Ra i nasjonalpark er jo da en
nasjonalpark som ble etablert i 2016.
Og dette er da en nasjonalpark som ligger
utenfor Tvedestrand, Arndal og Grimstad.
Og dette er jo ikke privat organisasjon.
Og tre ganger i løpet av dagen, så
tre ganger fem, femten, så var det en
gratis, i anførselstegn, båttur i denne nasjonalparken.
Hvor mye det kostet skattebetalerne, det vet ikke
jeg.
Men du har fått igjen litt for skattepengene,
da.
Ja.
Men du, du har vært på den småpartidiskusjonen.
Ja.
Det snakker vi vel om så vidt en
annen episode her sånn.
Vi var jo ikke så veldig imponert over
at det var LCK's furuset som kom og
skulle representere småpartiene.
Og forstod vi det rett, så ble det
ikke mye av de anliggene vi andre småpartier
er opptatt av, som ble tatt opp?
Nei, og man kan se det opp, se
den sesjonen ved å gå inn på arndalsuka
.no og se på opptaket.
Vi får kanskje legge de opptakene i show
notes, så vi så det er en...
For et par år tilbake, altså da det
var lokalvalg, da hadde man vel på Arndalsuken
en partilederdebatt blant småpartier.
Det er det vi slutter på nå.
Det er...
Det er ikke så mange småpartier igjen, det
kan være.
Nei, det var ikke det denne gangen.
Det er jo like mange igjen.
Det er flere som stiller valg nå enn
sist.
Men jeg mistenker jo at det er ikke
så farlig med de småpartiene nå som vi
har laget en ny valglov som vil sørge
for at vi blir kommet utenfor.
Så vil de bli eliminert på et tidspunkt
og da slipper vi å bry oss om
det.
Og for å presisere, for det kan være
noen som hører på som ikke kjenner innretningen
av den valgloven.
Det den gjør er jo å sørge for
at det er relativt greit å stifte et
nytt parti, men det er helt umulig å
drive det mer enn et valg.
Hvis du da ikke lykkes på første forsøk.
Da må du eventuelt nedlegge det og...
Ja, nedlegge og starte på nytt.
Det er en kjempefin måte å bygge organisasjonen
og stabilitet og troverdighet på.
For en veldig gjennomført politikk av det hvis
du lager et program på nytt hver gang.
By all means.
Jeg vet ikke, vi har jo av og
til snakket litt om Guida og Guida-partiet
siden Guida er så flink til å skaffe
seg oppmerksomhet og fordi hun får så mye
oppmerksomhet.
TV2 som er i nettstedet deres hadde en
morsom vri på dette med partistøtte, for det
mener jeg at det hadde en sånn vinkling
som sa det at ja, nå som Guida
har vært så gæren så får hun jo
større oppslutning, og det kan jo bety at
hun får kjempemyk partistøtte, sånn jeg tror det
rent ut var sånn 117 kroner per stemme
eller noe sånt.
Ja, i året kanskje.
Men i hvert fall så synes jeg det
var en litt sånn artig vri da, for
det at det er klart at ja, Arbeiderpartiet
får sånn 96 mil, da.
Jeg tenker at hvis du skal først snakke
om partistøtte så er det litt der.
Hvis du først skal være kritisk så er
det andre steder.
Men det er også litt sånn morsomt, jeg
vet ikke om dere har fått med dere,
men det foregår en sånn diskusjon som handler
om hvem som skal få lov til å
gi penger til de politiske partiene, sånn donasjoner.
Hvor mye?
Ja, ikke sant, og det hadde blant annet
satt i gang nå, fordi at ny statistikk
kom ut på som viste at nå er
det faktisk partiene på høyre siden som mottar
mest støtte.
Altså, man er jo høyre, og FRP har
liksom motsatt en del støtte denne gangen.
Så folk som representerer mer representerer i venstre
siden, de har kanskje sagt det at jo
jo, kanskje vi kan droppe de her LO
-pengene da, hvis det bare blir forbudt med
private donasjoner til.
Har ikke du fått med deg VDUms løsning
på dette?
VDUms løsning er, hvis vi sier at det
blir et tak på hvor mye man kan
donere til et parti, men et unntak for
fagforeninger, da blir det bra.
Ja, ja, ja.
Men det er artig med dette.
Det er jo det at jeg synes at
hele diskusjonen er fullstendig på trynet, fordi at
folk må jo få lov til å gi
bort pengene sine til hvem de vil, men
å gi bort andre folk skattepenger, det har
et mye større problem med.
Så hvis det er noe man skulle forbudt,
så er det å gi statsstøtte til politiske
partier som innebærer at ja, du tar Vegards
penger og gir dem til Rødt, liksom.
Ja, flott.
Jeg setter jo pris på det.
Det liker jo mange folk og alt det
der.
Ja, flott og grei.
Apropos Gidda Oddekalv, jeg har faktisk selv vært
på scenen under Arendalshukken.
Hvem var det du gjerde nok til å
slippe til deg?
Det var et arrangement som het Speaker's Corner,
i regi av Bor og Retriever, og der
var det slik at man kunne melde seg
på forhånd for å få inntil fire minutters
innlegg.
Så sendte jeg en g-post til de
g-postadressene som var oppsatt på arrangementets informasjonsside,
og så fikk jeg svar cirka en uke
senere om at, med takk for at jeg
meldte meg, men det var fullt allerede.
Og så litt senere så fikk jeg da
se på siden hvem som var satt opp
da, og Gidda Oddekalv var en av dem.
Men jeg hadde jo skrevet en manus til
det jeg skulle si da, og det hadde
jeg med meg.
Så helt mot slutten så fikk vi da
beskjed, vi som var i lokalet der, om
at vi ventet på Gidda Oddekalv, og så
har vi besluttet her at mens vi venter,
så vil vi gjerne spørre om det er
noen som ikke er satt opp på forhånd
som vil ha ordet.
Og da meldte jeg meg til å holde
innlegg, og da holdt jeg en kort tale
om demokrati, vår første folkeavstemning, den som var
den 13.
august 1905, for den uken som sommerleieren i
Arendal fann sted, så var jo det 120
år siden.
Og dette arrangementet fann sted på kvelden før
det var 120 år siden på dagen.
Og så var jeg også innom 80 år
siden bombingen av Japan.
De har tilhensikt å ha dette arrangementet igjen
til neste år, og da har jeg tenkt
til å være tidligere ute.
For du tror at det faktisk ikke var
plass, du?
At du ikke satt og plukket, sa han
Balsersen.
Det glemmer jeg.
Vi gjør litt selektiv lottrekning her.
Men jeg fikk beskjed om at det var
16 andre som heller ikke fikk plass, da.
Det var nok helt sikkert helt riktig.
Jeg har jo en misstanke om at Gidda
Oddekalv lå hjemme og gråte sine bittre tårer
og fikk jo fått henne til å bli
med gråtegrøtta grav hjemme.
Men hun møtte ikke til slutt heller, da?
Nei.
Ja, nei, men det virker som en seriøs
dame.
Ok, andre ting du var på som var
spennende.
Statsbanksjefens pressekonferanse.
Torta, formiddag.
Det var første gangen jeg var i Arndal.
Jeg har vært på Arndalsuken før, men det
var første gangen med en slik pressekonferanse.
Og jeg møtte jo der forberedt med spørsmål.
Jeg spurte om sammenhengen, hvorfor de ikke snakker
så veldig mye om sammenhengen mellom pengemengdevekst og
generell prisvekst.
Og så nevnte jeg at de aller fleste
økonomer, man kan si at man har en
konsensus om det, er enige om at prisregulering
er ikke en så veldig god idé.
Så mitt spørsmål var hvorfor det er så
veldig god idé for renten.
Jeg regnet ikke med å få noen gode
svar, men poenget var heller ikke svarene fra
statsmannsjefen, men at spørsmålene finnes på videoopptak.
Ja, ja, ja.
Ble du invitert på noen fine fester på
kvelden?
Fikk du for eksempel lov til å besøke
TV2-festen?
Nei.
Da gikk du glipp av alle kjendislarvet derifra?
Ja, det er sikkert noe å glippe av.
Fulle politikere?
Det er jo også noe med etter MeToo
-perioden, så er jo festet farlig, vet du
Trond.
Ja, altså, TV2 skrev, det var et par
år siden, TV2 gjorde en sak om at
det var ikke bra å servere sprit på
sånne Arndalsfester, for det ble veldig mye, veldig
fulle folk, et sted.
Kluen, ja, det som var gjennomgående, var at
TV2-festen var liksom den gjennomgående fyllefesten du
fant i Arndal, av alle andre steder, så
var det noen lunne, altså da kunne folk
stå på beina, mens fra TV2-festen så,
jeg møtte en frp-politiker blant annet på
en båt, han kom så krabbene opp fra
ene kabinen, etter at han ligger der og
sover i tre, sover i altså fylla i
tre timer, og da var han i stand
til å, så noen lunne stå og presse
på beina i hvert fall.
Men, fra Demokrati-festival, Demokratiets dansegulv i Arndal,
til noe som er skikkelig problematisk, og det
er jo at norske gutter er mer skeptisk
til likestilling nå enn før.
Og NRK gjør en sak på dette, og
den er så sånn, egentlig en sånn tullesak,
og så synes jeg ble den plutselig interessant,
fordi man begynner å spørre, liksom å snakke
med noen voksne mennesker på universiteter som sier
at ja, men dette er et alvorlig problem,
og de har ikke demokratisk forståelse, og de
er der, ikke sant?
Og så finner man noen apekvinner som, bare
for å finne den uttalesen, synes det er
dårlig gjort at jeg kaller dem apekvinner, altså.
Jeg lager hvertfall ikke apelyder.
Vi har delt ut bananer her om dagen,
som en del av valgkampen, så fair enough,
da må det jo være greit.
Jo, og vi har sånn som for eksempel
Trude Storheim, hun er statssekretær i Kultur-
og likestillingsdepartementet.
Det er propaganda-departementet, er det ikke det?
Ja, og hun sier at skepsisen til likestilling
blant unge gutter er ikke bra.
Man skulle jo så klart ønske at denne
utviklingen gikk i motsatt vei.
Studien viser jo også at det er en
økende motstand mot likestilling, også internasjonalt.
Dette er urovekkende tall.
Og så har jo, avisen har jo, eller
NRK, har jo funnet ut at kanskje vi
skal intervjue tre 15 år gamle gutter om
dette, da.
De går inn i 9.
klasse, ok, og hva er det de tenker?
Jeg bare leser det veldig pent.
Jeg er for likestilling, men ikke for feminisme.
Jeg føler det har blitt slik at mange
jenter skal være overleggende.
De har for eksempel mye jenter har lov
til å si som menn og gutter ikke
har, sier Georg Søvende.
De to andre er enige, og de sier
mye av det de reagerer på foregår i
sosiale medier.
Og så, altså, mitt take-out av det
i utgangspunktet er at man har laget en
sånn feminisme er lik likestilling, likestilling er lik
feminisme, og jeg føler at det er akkurat
det man gjør fra sannhetsminister og kulturoppgave mange.
Det er det samme.
Mens disse guttene, de virker å ha en
mye bredere forståelse enn statssekretærer.
Og folk på universitetet som studerer tema.
Fordi de klarer å separere dette her.
Det er jo ikke mot like rettigheter, men
de er mot alle de tingene som ikke
er like rettigheter.
Og det som ikke er feminisme, og hvis
man sier at feminisme er ideologien om å
fremme det feminine, så er jo det på
bekostningen.
I hodet mitt er det en helt logisk
slutting at da er man kanskje ikke tilgjengelig
for å være feminist.
Og det er den klassiske Motten Bailey-greia.
Disse gutter ser igjennom det, fordi de ser
at det ene ordet betyr noe annet enn
det andre ordet, så det er ikke det
samme.
Mens de som har den ...
feministpromoterende holdningen, har dette likhetstegnet i hodet om
at feminisme er jo bare likestilling.
Så er du mot feminisme, så er du
gammeldags 50-talls mansgris.
Men så er det ikke sånn, for du
inkluderer så jævlig mye i det du nå
presenterer som likestilling, men som er en selektiv
promotering av det er kjønnskvoter og det ene
og det andre og det tredje og det
fjerde.
Det er sosiale tiltak som fremmer ...
Og vi skal kun snakke om det ting
der skjer, men det går i en retning,
ikke i den andre.
Det som jeg syntes ble så interessant, det
var fordi ...
Jeg pluktet den saken her via Facebook-siden
til Eivor Evundru.
Hun er jo Arbeiderpartiets tenkende understilling, for å
kalle seg tenkende mennesker.
Innledningen hennes, veldig interessant sak om tenåringskutter, basert
på en stor norsk undersøkelse.
At flere tidligere er uenige i ulike påståndene
om likestilling, betyr neppe at de er radikalisert
og antidemokratiske eller at de misliker jenter og
kvinner.
Er det egentlig så sikkert at resultatet i
undersøkelset handler om likelønn, rettigheter og politiske velve?
Og jeg føler jo at der var i
hvert fall Eivor Evundru på vei til å
bli hivet ut av Arbeiderpartiets kvinner.
Takk!
Det får ikke mange av oss det til,
i hvert fall.
Men kan du tenke deg, fordi nå hører
man, og selv NRK klarer å komme frem
til at det er litt mer nyansert enn
man fremstiller det som på overflaten, hvor man
ikke har kontroll på forskjellen på begrepene og
det der.
Men det at noen som forsker på dette
ikke klarer å stille spørsmål på en måte
som lager en distinsjon mellom disse tingene, det
er jo så dårlig kvalitet at det er
jo helt utrolig.
Jeg tror jo at NRK gjorde det ved
et uheld.
De trodde at de skulle finne noen gutter
som skulle svare på dette her, og så
svarte de feil.
Ja, men det er helt sant, ikke sant?
Men tenk deg hvis det du, altså, jeg
blir minnet på at hvis du studerer noe
som har vitenskap til slutt i navnet, så
kan du være sikker på at det ikke
er en vitenskap.
Ikke sant?
Sånn samfunnsvitenskap.
Åja, det er bullshit.
Og hvis det du driver med er forskning
på et nivå som ikke klarer å skille
på det, og ikke klarer å avsløre eller
avdekke at det er en distinsjon i hodene
til de som svarer, og du ender opp
med en så grunnkonklusjon som at, åh, det
er holdningsendringer blant unge gutter, og det er
mot likestilling.
Også har de disse som, disse forskerne med
denne høye kvaliteten, har da arrangementer i Arendal
hvor de klager over at den akademiske frihet
er truet.
Ja, ikke sant?
Ja, men altså...
Hun stiller et spørsmål til som jeg føler
at dette er enda en utfordring til Arbeiderpartiets
kvinnenettverk.
Kan det rett og slett være slik at
de ikke ønsker at det skal være så
mye fokus på kjønn, men at den bestkvalifiserte
får jobben?
At det ikke spiller så stor rolle for
dem hvilke kjønn statsministeren har?
Altså, dette er jo tross alt mennesker som
har vokst opp med kvinnelige statsministere ved flere
anledninger.
Hvordan skal de engasjere seg som en 70
-talls feminist, liksom?
Det henger jo ikke på greip.
Det er to forskjellige verdener de har vokst
opp i, og jeg føler at de gamle
menneskene fra universitetene og Sandhedsministeriet her, de sitter
her med en klubbe for å klage på
at ikke de har den samme bakgrunnerfaring som
de selv har, og ikke sitter fast i
den samme hjerma og tankesetter.
Jeg tror nesten at dette er litt som
motsatt.
Hvis jeg skal ta, bare som en fyr
som følger litt med på dette og hit,
hvis jeg skulle ta tempen på samfunnet, så
ville jeg sagt at det er jo egentlig
de gutta her som er opptatt av likestilling.
For det er jo ikke alt som de
sier.
De kommer ikke til å bry seg om
kjønnene på statsministeren, eller de syns ikke det
er noe rart å ha en kvinnelig sjef,
eller de syns ikke det er noe rart
at folk har lønn uavhengig av kjønnen, ikke
sant?
Men de syns denne holdningen av at jenter
og kvinner alltid skal løftes frem, at det
er rart, og at det faktisk ikke er
likestilling.
Det er tvertimot det motsatte av likestilling, men
jeg tror det er det de fyrene reagerer
på.
Og det er det du faktisk ikke klarer
å få gjennom huet hvis du har doktorgrad
i samfunnsvidenskap, og forsker på tema.
Og særlig ikke i progressiv kjønnsteori, eller noe
sånt rart, da skjønner du det i hvert
fall ikke.
Jeg føler jo litt at dette her er
admonisjon for frøliks tulleutdannelser.
Ja, jo.
Men det er liksom hva man sier.
Hvis du skal holde deg med en ideologi
som ikke reflekterer virkeligheten, så må du være
relativt smart.
Fordi du skal holde styr på hva som
er sant, og hva som ikke er sant,
og hva du kan si, og hva du
ikke kan si.
Du kan ikke ha 78 IQ og holde
deg med et sosialistisk verdenssyn, for det er
så mange ting som ikke peker.
Men det er liksom er du sånn 106
'er, så går det.
Du må ha en viss intelligens for å
klare å lyve for deg selv på hele
tiden.
Ja, men ikke sant?
Det krever faktisk litt abstraksjonsevne og kapasitet.
Det der doktorandene i kjennsforskning er nok et
eksempel på at ja da, dette kan man
få til.
All right, en annen ting som skjedde i
Arnolds uka, det var jo Jesus holdt finansstallen.
Den tror jeg jeg er den eneste som
har hørt.
Jeg tror ikke jeg hadde kommet igjennom uten
å sovne.
Nei, men Stoltenberg vet jo røffelig hva han
snakker om.
Jeg er ikke enig med hva han sier
politisk.
Men det er klart, finansstallen hans er jo
en tale som ser på de store linjene
og er relativt apolitisk.
Og han peker jo på det Arne peker
på.
At nå er spillerommet i ferd med å
gå tomt, og vi må gjøre noe med
det.
Og så er selvfølgelig hans fokus at vi
må gjøre noe med det samtidig som vi
bevarer det egalitære samfunnet vårt.
Og det er greit nok, jeg forstår at
han må pushe opp det.
Men han holder sin tale, og det er
da et panel med statsvitere og andre som
diskuterer det som blir sagt.
Her under Calle Moene, og den DNB-sjefen,
og hun Gjørl som er, hva er det
for noe, Sintef-direktør.
Og det kommer jo inn på dette med
grønnderskap og verdiskapning og skattesystem og formudskatt og
hva det måtte være.
Og det var også en grønnder der som
pekte på en del av de problemene som
vi selvfølgelig kjenner til.
En veldig sturen grønnder som de var helt
sikre på at de ikke kom til å
tisse i stua.
Og det gjorde han ikke heller.
Men det har merket meg, og jeg kommer
til å snakke litt om finansdebatten og litt
om en annen debatt jeg så som var
Vestre og Nikolai Astrup, som diskuterte formudskatt og
skatt og grønnderskap og sånne ting.
Og det som gikk igjen i det panelet
etter Finansstalen, og det egentlig alle var enige
om, var at kapitaltillgangen for grønnding var for
liten i Norge, ikke sant?
Altså det var i visse faser så fikk
man litt penger, og det var gjerne fra
noe sånn nysnøye eller offentlig fond eller et
eller annet, men det var ofte gjerne tajma
i forhold til prosessen du var i.
Og så står det altså et helt panel
der med relativt intelligente mennesker og etterlyser hva,
tror dere?
Hva er det som mangler her sånn?
Mer innovasjon Norge.
Ja, det er akkurat det, ikke sant?
Vi må få inn flere statlige investeringsfond for
å velge vinner og tapere og bidra til
denne grønnderånden.
Og det er jo så du nesten ikke
tror dine egne ører, ikke sant?
Du har laget et system som har støvsugd
det private markedet for kapital.
Det er ingenting av det.
Det er jo et kjempegodt eksempel på hvorfor
dette her kalles tilkarringsolympiaden, ikke sant?
For det er jo det det handler om.
Jeg hørte så vidt på et annet arrangement,
et annet sted, som var ombord på en
båt.
Og der var det noen som snakket om,
en innleder som snakket om formuskatten.
Og så kom jo denne statssekretæren fra Arbeiderpartiet.
Og hun tok også opp dette her med,
ja, men Arbeiderpartiet har jo sørget for at
Innovasjon Norge får midler og FRP som vil
fjerne formuskatten, de vil jo legge ned Innovasjon
Norge, og det er jo fullstendig krise, og
det er jo disse midlene fra Innovasjon Norge
som skal sørge for at grunntervirksomhet blomster i
Norge.
Det er det enda som forteller, en anekdote.
Det var nemlig NRK, selvfølgelig, som skulle fortelle
det at grunntervirksomhet blomstrer i Norge, og beviset
på dette var at det var et rekord
i antall grunnere som hadde søkt statsstøtte.
Kan du si?
Nei, altså, det er liksom, det bringes ikke
opp i debatten, og det de gjør hele
tiden er jo oss, ikke sant, han grunnderen
som stod der sånn, han peker på at,
ok, går vi til London, så er det,
ikke sant, det er global tenkning, kapitalen er
tilgjengelig, du får gjort ting.
Går du til Sverige, Stockholm, som har et
veldig sammenlignbart system med det norske, men de
har privatkapital, de har midler, de har alt,
ikke sant, og vi sier, ja, vi må
bli mer som Sverige, vi må bli mer
som London.
Alt de har fantasiet i å snakke om
er at vi trenger større, flere og bedre
statlige investeringsfond, og det er liksom, hva er
det, hvilket vann er det dere svømmer i?
Jeg hørte en podcast med Eirik Furuseth, og
det er jo en mann som, altså han
er vant til å snakke med og jobbe
med grønnere, det er jo, altså, det han
driver med i Finansko, og så begynner han
å referere en undersøkelse, liksom, hva er det
disse grønnerne faktisk ber om, og da tror
jeg det var noe sånt som to av
ti grønnere ønsket seg mer penger til denne
innovasjonen i Norge, altså det var liksom den
veien, mens åtte av ti var liksom fåvekt
enn formue-skatten, og det var liksom tilgang
til kapital gjennomgående, så ønsker de seg ikke
det fra innovasjonen i Norge, de ønsker seg
det fra det private markedet, og så for
meg så blir det veldig rart å begynne
å si, altså, hvis du ikke har lest
den undersøkelsen, og så begynner du å komme
og uttale deg om hva som trengs, stikk
i strid med hva alle de som faktisk
søker etter kapital for å utrette noe, sier.
Også er det noe med systemet også, fordi
at innovasjonen i Norge og ny snø og
invest i nord og alt mulig rart ligger
der og er der.
Det er klart at du kommer til å
få en liten andel av folk som sier
at jeg kunne godt tenkt meg at det
var mer penger tilgjengelig fra disse institusjonene, for
det er de som faktisk finnes.
Men ikke sant?
Det er altså, du har rigget brettet så
klart i retning av dette, at det er
ikke så rart at du får en eller
annen grunner som...
Har du hørt den siste saken om Argentum?
Argentum er jo liksom sånn offentlig sektor private
equity greie.
Jeg tror litt før jeg går til saken,
jeg tror det folk med innsikt sier, at
dette ble etablert en gang da det var...
Da det ikke var så mange slike fond
som var aktive i Norge, men nå er
det det.
Så Argentum er kanskje en etterlevning fra fortiden
på noen måter vis.
Men Argentum har jo levert litt penger til
statskassa sånn opp igjennom, sånn 7 milliarder kroner.
Så det er jo litt penger inn da
til fellesskapet som man liker å si her
til land.
Ja, men dette er en offentlig investeringsfond som
faktisk har tjent penger.
Stemmer.
Men så er det sånn at...
Jo, eller en liten detalj til, dere husker
kanskje at Vestresjon er på bonusbruken i Argentum
og flere andre steder.
Og med god grunn til, så skal han
faktisk få en liten klaps på ryggen fra
meg.
Jeg bestrekker min favorittpolitiker kanskje snarere tvertimot, men
akkurat det var bra.
Men så viser det seg at det er
jo ikke sånn at Argentum gjør investeringene direkte.
I hvert fall ikke alltid.
Ofte så bruker de andre fond som eget
gjør investeringene.
Så viser det seg at ja, ok, det
er 7 milliarder til statskassa, men 6 milliarder
da til disse fondene.
Så de har betalt 6 milliarder i forvaltningsonorale
og bonuser til forvalterne som de har outsourcet
sin virksomhet til.
Og det som er med det at det
kan, som på privaten, kunne gjort godt gjort
en sånn deal med et investeringsselskap hvor du
sa halvparten til meg, halvparten til deg.
Men å gjøre det på skattebetalingsveiene, det er
helt sykt.
Ja, og så har du en overbygning som
koster penger i tillegg, full av bonuser, som
sitter der og gjør ingenting annet enn å
sende penger videre.
Det er jo helt utrolig.
Og så er det jo også relevant fordi
7 milliarder tilbake til statskassa høres jo bra
ut, så lenge du ikke hadde 1000 milliarder
i investeringskapital.
Fordi hvis du hadde det og du fikk
de 7 milliardene over veldig mange år, så
er det klart at da skylder du penger.
Har du noe forhold til størrelses skalaen her?
Nei, det skal jeg ikke ta på sparket,
men vi kan godt se på lønnsomheten av
Argentina.
Men jeg tror Argentina i og for seg
har levert avkastninger som er meningsfyldt og sånn,
så det er ikke det.
Men det har mer å gjøre med hva
pokker jeg statens oppgave?
Jeg var ombord i en båt som da
var enten eid eller leid av en forening
for norsk eierskap.
De har nettsteddet norskeid.no og der var
det naturlig nok mye vekt på formusskatten, og
da spesielt på næringskapital.
Jeg kom i prat med en av dem
som var i ledelsen der, og jeg sa
jo at jeg ville ha hele formusskatten bort.
Jeg fikk da til svar at det er
jo greit å mene, men hvis du har
veldig mye luksuskapital, store båter og luksuseiendommer, så
er det ikke urimelig at du skal betale
skatt fordi du har det.
Å ha betalt skatt av alt du har
kjøpt og med, ja, selvsagt.
Men hvis du absolutt vil bevare formusskatten, så
kan jeg gå med på en kompromissløsning hvor
du har avskaffet formusskatt på næringskapital og du
har hevet bundfradraget til for eksempel 300G altså
300 ganger folketryggens grunnbelopp, som nå er 39
millioner i Syrika, og hvis du får det
folketrygg grunnbeløp regulert, så vil det da automatisk
økes hvert år.
Så hvis man da får en ordning hvor
man for eksempel setter bundfradraget dit, så kan
det jo være at andre skatter er det
man skal prioritere når man har avskaffet den
på næringskapital og hevet bundfradraget skikkelig, ikke bare
noe småtteri som noen har foreslått og som
også sittende regjering har foretatt som knapt er
tilsvarende KPI-inflasjon Jeg klarte ikke å dyme
meg så jeg gjorde et proffsøk mens Arne
pratet Argentum Invest altså de har jo en
veldig bra likviditet og veldig bra soliditet det
har man jo når man har statlige midler
det er en lønnsomhet i 2024 på 2
,1% de har et driftsresultat vi tar
på minus 162 000 og resultat før skatt
på minus 2,1 millioner så jeg vet
ikke jeg vet ikke om det er riktig
å tolke det som at 2,1%
er avkastningen på investert neida, de går med
underskudd ja ja vi får sjekke jeg er
ikke sikker om jeg skjønner tallene vi kan
komme tilbake til det det blir et par
sparker ok noen som har noe på hjertet
som ikke ble sagt eller så må dere
for alltid tie det er litt morsomt å
kunne tenke på at vi har vært inne
på salgingsministeriet nå, også kjent som kulturdepartementet og
jeg har blitt merket at de etablerer en
ny arkitekturpris så nå skal ikke bare skal
de ha kontroll på informasjonstremen her i landet,
men det skal være smaksdommer på arkitektur og
hvem er bedre til å være det?
midt opp Lubna ikke sant, midt i blikken
på torsdag så endte jeg opp på en
quiz i Oslo eller jeg ble der jeg
var ikke med på quizen, men jeg satt
meg og pratte med folk i etterkant, og
der ble jeg sitte og snakke med noen
som delte med eiendomsutvikling og jeg lurer på
hva de tenker om den prisen, for disse
hadde sterke meninger om arkitektur og så nevnte
jeg Peters konkurranse hvor han sa Østeuropa eller
Norsk Østblokk, og de skjønte så umiddelbart hva
Peter mente, og skjønte veldig godt for det
var 50 prosent rett på det spørsmålet, og
det gjemte over Det var en historie jeg
fikk høre i Arndal, det var en næringsdrivende
som kunne fortelle at han jeg tror det
var rundt 1,2 millioner han tok ut
i lønn og dette måtte han selvfølgelig betale
inntektsskatt av, og så hadde han da et
overskudd i selskapet på rundt 2 millioner, men
så hadde han såpass mye i formueskatt at
han måtte jo ta ut hele overskuddet i
utbytte, og da sammen hele overskuddet på 2
millioner og den lønnen på 1,2 millioner
var da 3,2 millioner som han tok
totalt ut av bedriften ut av bedriften, og
da satte han igjen etter at staten hadde
forsynt seg med både inntektsskatt, utbytteskatt og formueskatt
med 372 000 kroner Det er helt utrolig
og det er litt referanse til de debattene
jeg snakket om Finanstalen og debatten etter, og
den der debatten mellom Vestre og Astrup å
liksom bare få Arbeiderparti-menneskene med på at
det er alvorlige problemer, og det er helt
urimelig utslag av de skatteinretningene som de står
for, og de er liksom litt på gli,
fordi de skjønner at de har dritt seg
ut på dette, men liksom de må henge
på den der masta likevel, og det er
når du er satt til å styre et
helt samfunn og du er så lite villig
til å se virkeligheten i øynene, og de
faktiske konsekvensene og de faktiske tingene som rammer
enkeltmennesker i samfunnet, og som er den urimelige,
det er altså så provocerende.
Jeg bare minner om uttalsen til jeg lurer
på om det var Støre som uttalte her,
at hvis man drev en bedrift som ikke
gikk med overskudd, så burde man kanskje heller
legge ned eksempelet her er jo et bedrift
som går med overskudd, og som sannsynligvis burde
legges ned for at skatteville ikke gjør det
for luftig å drive videre.
Nå vet jeg ikke hvor stor andel av
denne spesifikke, og det er jo helt høyvektet
på Moss om formuen er stor eller liten
eller whatever, så det har jo litt med
inntekten å gjøre, men det er jo en
veldig stor del av skattebyrden på det han
tar ut som bare er det øvrige skattesystemet
det er ikke formueskatten engang, ikke sant?
For det du tar ut i lønn, så
lander du jo fort på, jeg vet ikke,
40% eller et eller annet forsvinner der,
og du skal jo, det er jo arbeidsgiveravgift
og greier også, ikke sant?
– Ja, så han tok vel ikke ut
2 millioner av bedriften fordi at du har
jo først selskapsskatten på de 2 millionene så
var det det som var igjen av de
2 millionene som du betalte ut.
– Så du betaler den først, og så
betaler du utbytte som du skatter av.
– Det er 38,5% cirka.
– Ja, fordi der har du 22%
pluss multiplicasjonsfaktoren som jo ikke er en skatt.
– Nei, det er ikke en skatt.
Altså, Støre satt med helt straight face her
og sa i en TV-debatt at vi
hadde ikke økt skattene.
– Vi har bare økt multiplicasjonsfaktoren på det
du faktisk må betale.
– Ja, altså, da hadde de innført nye
skatter, men de hadde ikke økt noen skatter.
– Hvis du er statsminister i Norge da
skulle du ikke slippe unna med sånt.
– Nei, altså, det er helt vanvittig og
da renner jo noe.
Jeg vet ikke om jeg underdriver hvis jeg
sier at halvparten av det 3,2 millioner
han tar ut av betriften at halvparten av
det forsvinner i skatter før formue-skatten tror
jeg er omtrent riktig.
– Ja, det er noen og 50%.
Du har for det bedre stedet skatt, den
gamle skattforlikelsen som kalles skatteneutraltrett.
– Ja, ja.
– Det tilsier at du skal enda opp
med det samme på en million uansett om
du skatter – Om det er lønn eller
utbytte.
– Og når du legger sammen, først betaler
22% og så betaler 38,5%
etter det, så ender det opp med å
bli noe sånn som 3,54%.
Og det får han også da på lønnet,
så halvparten går der ganske nøyaktig.
– Og så skal du betale formue-skatten
av det du har igjen.
– Jeg spurte denne foreningen Norsk Tide Nå
hva som ville skje hvis Støre fikk fortsette.
Hva skjer da med formue-skatten?
Og han mente da at da må de
gjøre noe.
Men om de faktisk skjønner at det er
såpass alvorlig at de må gjøre noe med
det, det er en annen sak.
– De kan jo ikke exit-skatten.
– Nei, men de må jo gjøre noe.
Det har jo å gjøre med at opp
til nå har jo staten kunne vært motoren
i norsk økonomi.
Det at du hele tiden deiser ned penger
som mann har fra himmelen.
Det er klart at det har jo satt
mye privatverksamhet.
Men i fremtiden er du nødt til å
ha en annen motor som driver økonomien.
Hvem skal det være hvis det ikke er
grunder?
– Jeg husker ikke hvem det var som
fortalte.
Dette sier litt om kriseforståelse og krisefølelse.
Norge vs Sverige.
Når man plutselig, økonomien begynte å riste.
I Norge var det sånn at centralbankene har
et møte om 14 dager.
Mens i Sverige var det sånn at de
prøvde å få til et møte klokken 11
dagen etter.
Og det var ingen som kunne.
Nei, det var klokken 10, klokken 9, klokken
8.
Og enden på å vise av var at
da tar vi det møtet klokken 4 i
morgen tidlig.
Og da møter alle opp klokken 4 for
å ha det rentemøtet i centralbanken.
For der har de kriseforståelse.
Vi må løse dette umiddelbart.
Mens i Norge så er det sånn at
vi fikser det om 14 dager.
Så jeg prøver da liksom.
– Det er den gode gamle holdingen med
verdens rikeste land, ikke sant?
Det er ikke bedre enn dette.
– En annen ting som de veldig lett
slipper unna med det er jo dette her
med hvem er de rike?
For i retorikken så snakker de om det
er de rike.
Det er rikeskatt dette.
– Skattas.
– Rikingskatten.
Men det er jo da 6-700.000
som betaler formusskatt i dette landet av en
befolkning på 5-6 millioner.
– Og veldig mange av de er gamle,
ikke på minstepensjon.
– Men det er veldig problematisk.
Det er retorikken som sier det at ulikeheten
er et så stort problem.
Alle partier tror jeg hvis de sier at
vi skatter dette til folk som har lav
inntekt.
Og det er nice.
Det gjør jeg også.
– Kan dere tenke dere hvor mye lettere
det hadde vært for FRP og for Høyre
å argumentere med Montauta hvis de bare sa
ja, men dette er den mest omfordelende skatten.
Ja, vi trenger mindre omfordeling.
Vi trenger å bremse den omfordelingen, for den
er ikke bra.
Hvis de hadde bare tørt å si det
rett ut og sagt snakket imot.
– Da hadde jeg begynt å stemme igjen.
– Hvis de bare hadde tørt å si
det, vi trenger litt mindre omfordeling faktisk.
– Ja.
– Hvis du ser noe troverdig på det
området, da gjør du det.
– Det man skulle ha sagt, ulikehet er
bra, ulikehet gir deg et insentiment til å
fikse livet ditt.
– Ja, det hadde vært så tøft.
Det hadde vært så enkelt, for da kan
de begynne å diskutere det grunnleggende premisset for
hvorfor man har det, i stedet for å
bare snakke om forskjellige mål.
Den høyre siden snakker litt om at vi
trenger dette for å utvikle.
Mens venstre siden, veldig ærlig fra Rødt, sier
at vårt insentiv er ikke utviklingen.
Vår insentiv, det vi vil ha, er omfordeling.
Hva det koster vil.
– Du vil ta pengerne dine hvis du
har for mye av dem.
– De var like kakestykker, ikke store kaker.
– Det sier de rett ut.
– Forresten, apropos kake, var det noe dere
fikk med dere i arrangementet i Jørndal som
heter «De er mer kake igjen å fordele».
– Kristiansson har jo sagt rett ut at
han vil ikke ha noe i firebevegelsen.
Hvis noen skal ha mer fritid, så skal
alle få det.
Da skal vi innføre sekstimersdagen.
Da skal alle få det.
Men hvis noen vil bruke ressurser og bruke
tid på å bygge opp egenkapital for å
kunne ta seg litt mer fri, så skal
vi ikke ha noe av det.
Dermed er det jo greit for ham å
få rett ut at bundfradraget er såpass lav
som det er.
– Jeg skulle fremtale poenget med «De er
mer kake igjen å fordele» arrangementet.
Dette er så ironisk som det kan få
blitt.
Det arrangementet ble avlyst.
– Hartig, hartig.
Det du sier her, Bjørn, det minner meg
om et intervju med en kanskje som jeg
leste i Vostro Journal tror jeg det var
en gang.
Det var en fyr som ville «fire».
Han ville legge seg opp penger, så ville
han pensjonere seg tidlig.
Han syntes ikke det var så jævla gøy
å jobbe.
Så var han, jeg tror han jobbet som
vekter.
Så var det ikke egentlig tjent så kjempe
mye på.
Han sparte penger.
Han hadde en jet som mye bestod av
ris, for eksempel.
Det var ganske rimelig.
Men tenk hvis du skulle forsøke å gjøre
det i Norge.
Plutselig så har du formø og plutselig så
blir du bare loppet av staten.
Å «retire early» er jo liksom sånn når
du er 60 siden for 62.
– Det er jo begrensninger i hva du
får til å spare til pensjon i Norge
også.
Hvis du sparer for mye, så blir du
jo skattelagt av den sparingen også.
– Ja, det er akkurat det.
– Nei.
– Plutselig så er jo den formueskatten en
veldig stor del av inntekten.
– Så er det.
– Og når du har den vektere inntekten
som du sier i tagen ikke er så
veldig høy, så blir jo da formueskatten en
uforholdsmessig stor andel av skattebyrden.
Og den skattebyrden blir jo da veldig stor
i forhold til inntekten.
– Det mener du at det finnes et
lite politisk parti i Norge som ikke styrer
til valg denne gangen, som har gått inn
for å fjerne alle begrensninger på hvor mye
du kan ha i individuell pensjonssparing.
– Er det et parti vi har hørt
om, eller?
– Jeg lurer på det.
– Er du neste leder der?
– Jeg kan vende.
– Ja, ja.
– Ok, on those words.
– Ha en fortreffelig dag, folkens.
– Ha det.
Takk for at du hørte på Sidelinja podcast.
Vi vil gjerne noe bredere ut, så hvis
du snakker om oss, deler oss, eller anbefaler
oss i podcastappen din, så er det høyt
verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidelinja.transistor.fm