Velkommen til Sidelinja, podkasten for politisk hjemløse.
Og folk som er tilbake i byen.
og alle de som har svettet i hjel på
ferie.
Regjeringen er ikke løsningen på våre problemer.
Regjeringen er problemet.
Rundt bordet i dag, Trond Sørensen, Arne Eidshagen
og meg selv, Vegard Nøtnæs.
Har det vært en varm og god ferie,
gutter?
Varm og god ferie, vet du.
Det har hjulpet å være litt ved
havet.
Arne har kommet inn som en gresk gud
her, så brun som han har blitt.
To greske guder her.
Jeg har begynt å falme litt.
Jeg har begynt å flasse.
Og en nordisk gutt, antar jeg, som er
siste mann.
Ja, det er svært arisk.
Jeg føler bare at sommerferien har globalt oppvarmet
meg.
Det har vært en ekte sommer.
Det har vært sol og godt og varmt.
Jeg regner med at dere har skikkelig dårlig
klimasamvittighet her, med en gang.
Jeg kom i hvert fall på denne historien
som dukket opp.
Jeg lurer på om det var hos en
av kanalene den dukket opp.
Det var en klimaforsker som mente at det
var veldig uheldig at meteorologer omtaler godt vær
som noe positivt.
Når man egentlig burde synes at det er
regn og storm.
Det var det som skulle få klapp på
ryggen.
Det er mye man skal tenke på når
man er i NRK.
Man kan jo rett og slett se det
som en form for desinformasjon.
Det må bli en spesialepisode om NRK.
Det eneste jeg lurer på, er hvor mange
timer det blir.
Det blir noen timer.
Det kan bli kritisk.
Så dere den saken nylig hvor NTB hadde
sendt ut en nyhetsmelding om at Trump har
forbudt transpersoner å delta i OL.
Det høres ut som en typisk NTB-vinkling.
Jeg fikk med meg at det ikke er
Trump som har kommet med det forbudet.
Det er jo den olympiske komité som har
funnet ut at dette ikke er noe særlig
populært, og dette tror jeg vi skal forlate.
Det ble litt støy rundt det.
Det var en del som mente at dette
var en spesiell måte å si at transkvinner
ikke får delta i kvinneklassen.
Transmenn?
Ja, unnskyld.
Transkvinner.
Det er lett å gå i surr her.
My mistake.
Transkvinner, altså de som har vokst opp som
menn, ikke skal få delta i kvinneklassen.
Det er noe annet enn å nekte folk
å være med i OL.
Det er noe litt annet.
Så sier NTB at «vi har endret overskriften
og de får ikke lov å delta i
kvinneklassen» i stedet.
Det er jo ingen aviser som oppdaterer dette,
men det er litt sånn at «hvis vi
har gjort en faktafeil, så sier vi fra
for å få dem til å oppdatere, og hvis
det bare er en redaksjonell formuleringstabbe, så ja,
sånn er det nå denne gangen».
«Vi har vurdert det som om dette ikke
var en faktafeil», og det er i og
for seg sant.
Men jeg legger jo merke til at det
er ikke så mange aviser eller medier som
er så interessert i å oppdatere det, for
den overskriften var mye morsommere enn den som
var rettvisende.
Men vi får spare det til en kavalkade-episode
over NRKs journalistikk og syn på verden.
Kanskje vi skal la være å kalle det
journalistikk fremover.
Vi skal finne et annet ord for den aktiviteten.
Norges største blogg.
Ja.
Det er godt at vi har redaktørstyrte medier,
for da blir vi trygge på at all
den fæle desinformasjonen holdes unna. Og lineær-TV.
Og så kommer du med sommergave til meg.
Det gjorde jeg, det er sant.
Det var jo selveste regjeringens strategi mot desinformasjon.
Hør lyden her.
Vi snakker papirformat.
Trygt papirformat fra Kultur- og likestillingsdepartementet.
Strategi for å styrke motstandskraften mot desinformasjon.
2025-2030.
Jeg ble litt rørt.
Det er til og med et forord her,
signert Lubna Jaffery.
Jeg skjønner at jeg skal kose meg fælt
med denne.
Her føler jeg jo at strategien har nådd riktig
person, Trond.
Og bortsett fra det med nynorsken, er
den jo laget veldig pen, og den skal
være lettlest.
Jeg har delt et bilde av den på
X.
Det gjorde jeg jo umiddelbart.
Men hva skal de gjøre for å
få til det?
De er ganske offensive der hos Kultur-
og likestillingsdepartementet.
Ikke bare skal du ha en strategi
for å få kontroll på hva slags informasjon
folk får.
Men du har også det aspektet som jeg
har vært inne på før, at kultur er
jo faktisk beredskap.
Det er det.
Men nå har de funnet på noe
nytt.
Eller, rett og slett, dette er innenfor FN-
systemet.
Nå skal ikke kultur bare være beredskap,
men det skal også bli et eget bærekraftsmål.
Ikke bare er kultur kultur, men i tillegg
skal den passe på sikkerheten vår, og den
skal passe på at jorda overlever.
Det er ikke måte på hva dette
er noe folk skal få til.
Nå har de voksne i rommet fått leke
alene for lenge.
Jeg lurer på det.
Jeg kjenner kanskje at det er på tide
at vi går dem gjennom.
Kan dere alle FNs bærekraftsmål?
Nei, jeg husker nok ikke alle, selv om
det kommer nok til å klinge gjenkjennelig.
To be fair, Trond, så tror jeg vi
har gått gjennom alle, for vi har vært
gjennom programmet til partiet Sentrum.
Det har vi vært.
Ja, det er for så vidt sant, men jeg
tror ikke vi har listet dem spesifikt.
Du var ikke med, du.
På å gå gjennom Sentrum?
Jo.
Fordi det er det første de gjør i
programmet, er å liste dem spesifikt, alle sammen.
Ja, nå stemmer det.
Jeg tenker at bærekraftsmålene, de må
jo være på en måte en...
Det kan ikke gjentas for ofte, er det
du tenker?
Det må jo være prioriteringer i det, ikke
sant?
Jeg tenker at listen er prioritert, og da
er spørsmålet: Hvor skal dette inn?
Skal det inn før eller etter «utrydde fattigdom»?
Ja, det kan være kulturell fattigdom.
Ja, det kan det jo nettopp.
Fordi «utrydde sult», det står jo i
en egen...
Det er jo nummer to, så folk kan
bli...
Hvis de blir rike, men sultne, så er
ting tydeligvis bedre.
Det var jo ikke å lese det med
veldig stor velvilje, dette, Sentrum.
Nei, det er ikke sikkert.
God helse og livskvalitet...
...
Hvor vil dere putte dette kulturgreiene inn?
God utdanning, likestilling mellom kjønnene, rent vann og
gode sanitærforhold, ren energi til alle.
Det med sanitærforhold, det tror jeg bare fungerer
hvis du kan bruke papiret fra rapporten din
som toalettpapir.
Det er jo kanskje det.
Men det der symbolet som alle går rundt
med, som er den der rundingen med disse
fargene som representerer hvert mål, den impliserer jo
egentlig at målene er likestilte.
Det er sant.
En sirkel representerer likestilling.
Det jeg lurer på er jo, kommer det
over eller under «livet på havet» og «livet
på land»?
Nå er du veldig hierarkisk i tilnærmingen her.
Jeg tror dette er bare absolutte mål, alle
sammen, og vi må oppnå alle.
Så også kulturell rikdom.
Men da må man jo ha en rekkefølge
man oppnår det i.
Man kan jo ikke oppnå alt samtidig.
Eller ja, dette er kanskje politikere.
De tror kanskje det er mulig.
Jeg ser egentlig for meg at de tenker
at alle målene er viktige.
Så kan du si at implementering er noe
annet.
Som politikere flest: Alt er like viktig.
Alt er viktig.
Vi skal ikke sette ting opp mot hverandre.
Ja, ja.
Nei, men hva sier dere?
Skal vi ta en liten tur hjemom?
Så dere disse politikontorene til Vedum som stod
tomme?
Ja, jeg så det.
Flere har jo stått tomme.
Det har vært ett menneske innom på to
måneder på det ene, og han bare kom inn
for å si hei.
For han hadde egentlig ikke noe ærend å
gjøre der.
Men han syntes jo at siden han hadde
kommet inn, så var det jo greit å
hilse på.
Ja, og hun som jobbet der, hun drev
jo og ryddet og vasket litt vinduer og
holdt på, og var der to timer i
uken.
Jeg har jo et spørsmål.
Hvis du stikker innom for å hilse på,
er det da fordi du er en kjenning
av politiet?
Du blir det i hvert fall etter at
du har gjort det.
Er det noe som tomme politikontorer, passer det
inn i bærekraftsmålene, eller?
Jeg vet ikke hvor det passer inn.
Nei, det er neppe bærekraftig.
Det er jo egentlig det som er hele
poenget.
Hvis politikerne finner ut at politiet skal ha
noen politikontorer som politiet egentlig ikke er noe
interessert i å ha, så er det jo
nesten definisjonen på sløsing.
Det er jo veldig typisk for det Vedum
og gjengen oppnådde i samarbeid med Støre & Co.
Ingenting.
Nei, det hadde jo enda vært så vel.
Nei, ikke sant altså.
Ingenting positivt.
Hadde de bare sittet og tvinnet tommeltotter,
så hadde det jo vært bedre.
Ja, ikke sant?
Det burde jo virkelig vært rådet til alle
disse Senterparti-statsrådene.
Kan dere ikke komme litt sent på jobben,
ta litt lang lunsj og gå litt tidlig
hjem?
Bare sånn, ikke finn på så mye.
Bare de hadde jobbet litt som
vi alltid fortalte vitser om de gamle kommunalt
ansatte, så hadde det blitt bra.
Som en del av Hurdalsplattformens løfter har regjeringen
med Senterpartiet som pådriver gjenåpnet en rekke
politikontorer i distriktene.
Det er dekket i Aftenposten og VG, og
der dokumenteres det at flere av disse kontorene
altså står tilnærmet ubrukte.
Tilnærmet ubrukte, for det er jo noen på
vakt som må ta den der turen på
tre timer ut for å sitte på det
kontoret i to timer for å ikke snakke
med noen.
Og igjen, et kontor hvor hele loggen for
to måneder er: Én fyr kom inn for
å si hei.
Så er det så rart også, for
mange av disse kontorene er jo ikke,
hvis vi ser for oss et politikammer, så
ser vi egentlig for oss noe som er,
ja, hva skal jeg si, hvor det
er aktivitet hele døgnet, 24/7.
Ja, hvor det er et sånt lite bur inne
bak sheriffen hvor det sitter en eller annen
ubarbert type.
Jeg så for meg en westernfilm, det er veldig lenge siden jeg
hadde den idéen.
Ja, det kan være.
Litt fordi jeg prøvde meg litt som dørvakt
en periode, og litt fordi jeg har jobbet
ute i ingenmannsland.
Og jeg husker jo politikammeret på Rødberg, det
var åpent, jeg tror det var på
onsdager fra, hva var det for noe?
11 til 14.
Det er akkurat de politikamrene
vi snakker om da, det er akkurat
sånn, én dag i uken fra 11 til 14.
Ja, og det var liksom, da var det
bemanning der, og det var den dagen
politiet kjørte en liten runde rundt i bygda.
da.
Hadde de enda lagt det til fredag eller
lørdag, så kunne de jo plukket opp noen
fyllekjørere, men nei.
Et eksempel her er Karlsøy i Troms.
Det var der han fyren hadde vært innom
for å si hei.
Politibetjenter som pendler over en time hver vei
fra Tromsø, bruker verdifull arbeidstid på å bemanne kontorer
med minimal offentlig pågang.
Samtidig har politiledelsen i byene advart om at
dette initiativet trekker kritiske ressurser vekk fra etterforskning
og reell kriminalitetsbekjempelse, som for eksempel ungdomskriminalitet i
Tromsø.
«Stor politisk flause», sier Aftenposten, og det var vel
en lederartikkel her om dagen som sa at
man ikke skal tvinge politiet til å kaste
bort tiden sin.
Og det var jo forbilledlig klar tale fra
Aftenposten.
Den kunne gjerne ha kommet da de innførte
dette, for det er jo ingenting i dette
som ikke var påregnelig.
Nei.
Så dette var akkurat like idiotisk da disse
nullene kom med forslaget.
Ja, det var jo det hele tiden.
Det var helt opplagt at dette bare
er dust.
Jeg får litt samme følelse som at dette
blir litt som å gjenåpne alle de gamle
postkontorene.
Ja.
Men det er jo sånn helt vanvittig.
Jeg tror jo at de aller fleste som
fikk valget i dag mellom post i butikk
med åpent til klokken elleve på kvelden, eller
et gammelt postkontor som er åpent fra ti
til to.
Nei, du tar ikke 10-til-14-løsningen da.
Du gjør jo ikke det, vet du.
Jeg mener du må ha et veldig, veldig spesielt behov for
å gå mye på posten og hate jobben
din.
for å gjøre det.
Men jeg har jo pene ting å si
om Senterpartiet innimellom.
Og den ene pene tingen med dem er
at de ofte er en veldig klar pådriver
for desentralisering av makt.
Men dette er jo en sentraldirigering
under påskudd av å desentralisere,
men det er jo ikke det.
Du har sentralisert innflytelsen over hvordan ressursene skal
brukes lokalt.
Og nå skal de brukes på tull.
Og tørr møkk.
Jeg tenker at hvis de i stedet for
å bemanne det kontoret, hadde kjørt seg en
tur gjennom dalen der, så hadde sikkert det
vært mye bedre.
I det man kommer til byene, så snakker
man om at vi må ha mer synlig
politi.
Så fort man kommer til disse distriktene, så
er det sånn at vi må ha folk
sittende på et kontor.
Ja, for der gjør de jo så mye
nytte.
Jeg har jo hatt med politiet å gjøre
oppe på Rødberg.
Ja, de kom to og en halv time
etter at vi hadde avtalt at vi skulle
møtes.
Og da kom de og var fryktelig sinte
fordi at ingen hadde ventet på dem.
På en måte.
Så man hadde bare agert i stedet.
Og så hadde de ikke noe.
Det viste seg at de ikke kunne si
noe på det.
De hadde ikke noe grunnlag for å nekte
noe.
Men det var sånn at vi skulle egentlig
møtes klokken ti.
De kom klokken halv ett.
Men jeg vet ikke, kanskje de hadde vært
inne for å bemanne kontoret.
Jeg husker ikke om det var en onsdag.
Nei, nei, og jeg mener med Senterpartiet i
regjering så blir det halv to.
Ja.
For å si noe snilt om Støre.
Og det er jo ikke så ofte vi
gjør det, egentlig.
Det er egentlig ingen god grunn til det
heller.
Men jeg vil si at det var en
forbedring å bli kvitt Vedum, altså.
Ja, det var det.
Og så tror jeg det er en forbedring
for Vedum å bli kvitt regjeringen, fordi alle
de tingene som Senterpartiet faktisk har stått på
for.
De har jo ikke fått til noe av
det.
De har jo ikke fått til andre ting enn
dette.
Nærpolitireformen.
De har jo fått gode oppgjør for bønder.
Ja, men det er ikke så mange bønder
igjen i Norge.
Det er tilsvarende dårlige oppgjør for forbrukerne.
Det stemmer, ja.
Vet du hva?
Det er himla rart når du nevner akkurat
det.
Altså, Snowden har en artikkel ute nå på,
hva heter det?
Medium?
Substack.
Substack, ja.
Hvor han tar et lite oppgjør med den her
forestillingen som man har i Norge.
At nordmenn bruker så lite av inntekten sin
på mat, at mat er så kjempebillig.
Men han peker jo på det at i
USA, hvor ting visstnok går veldig dårlig.
Der er det sånn at de bruker jo
halvparten så mye av sitt budsjett på mat, sammenlignet med
nordmenn.
Og ikke nok med det, men de bruker
jo veldig mye samtidig på det å gå
ut og spise, som typisk ikke er så
veldig billig i Norge.
Så du kan si at dette er jo
egentlig noe som river litt i stykker
den myten som Vedum, for
eksempel, har vært med å fyre opp under,
om at amerikanerne er så fattige og har
det så fælt.
Men Vedum er jo bare en vits etter
hvert.
Det er så mye tull.
Litt sånn, jeg kom over en sånn fattigdomsstatistikk
i USA.
Og i en del land, da baserer man seg
på at, du er fattig hvis ikke
du har råd til tak over hodet, mat
på bordet.
Helt grunnleggende ting, ikke sant?
Så gjør man den statistikken, og da er det
11 prosent av amerikanerne som har et problem
med å klare det.
Så er spørsmålet, mitt spørsmål: Hva er
det tallet i Norge?
Det er ikke lavere i Norge, det er jo
hakket høyere.
Jeg tror vi er på 13 eller 14,
og da er det sånn, javel.
Skal vi da begynne å snakke om de
fattige amerikanerne?
Kanskje vi burde begynne å snakke om de
fattige nordmennene?
Jeg tror kanskje at nordmenn lider av et
litt kunstig forhøyet selvbilde av og til.
En kommentator var ute og sa at
vi må slutte å tro på det at
polakker er så himla fattige.
Polakker lever gode liv i dag, og det
er på en måte jævlig imponerende, for det
er ikke så lenge siden muren falt, og
Polen var et fattig land, det var bare
jævlig.
For 20 år siden var det jo
og haglet det med polakker som jobbet «gratis»
i Norge.
Nå reiser de hjem fordi lønnen er for
dårlig.
Det forteller alt, fordi jeg tror polakker har
nå bedre kjøpekraft enn nordmenn i
hverdagen.
For moro skyld, bare tilfeldig at jeg så
det i stad, men valutaenheten i Polen er
jo złoty.
Złoty, ja.
Ja, faktisk złoty.
Å, er det sånn?
For den der L-en med strek over er egentlig en
W-lyd.
Ja, transkriberes til norsk som zloty.
er riktig.
Men samme det.
Vet du hva verdien av en złoty er
i dag?
Nei.
Har ikke sett veldig nøye på polsk valuta.
Har du en intuisjon?
Jeg ville tippet den var, tja, 3,50?
verdien av en norsk krone.
Ja.
En złoty koster 2,70 kroner.
Ah, ok.
Og hvor mange złoty tjener en median-polakk?
Jeg så det tilfeldigvis, fordi det er opprustning
i Polen, ikke sant?
Og så har de, de har ikke
alminnelig verneplikt, men de inviterer – oppslaget, grunnen
til at jeg så dette, var at regjeringen
inviterer ungdommen på «ferie», som de kaller det,
eller «helvetesuke».
Ja.
Og de får betalt 6000 złoty for
dette, og da går de gjennom et militært
grunnopplæringskurs.
Ja.
Og det er fysisk fostring og hele greia,
ikke sant?
Intens rekruttskole.
Om det var noen uker, eller hva det
var for noe.
For dette får de da 6000
złoty, som er 17 000 kroner.
Eller 16 800, eller hva det var for
noe.
Og så bare, dæven.
Og jeg har alltid tenkt på złoty som
småpenger, men det er jo vi som bruker
småpenger.
Ja, klart det.
Jeg gjorde et raskt søk, og 1698 USD
per måned, det er da medianinntekt i Polen.
Så ja, ca.
18 000 kroner da.
Så da er spørsmålet: Hva får du
for de 18 000 kronene?
Jeg mistenker at det ikke er sikkert de
betaler 50 kroner for et brød.
Nei, jeg tror, hvis du bruker kjøpekraftsparitet
for Polen, så tror jeg de kommer ganske
greit ut av det.
Og så, siden jeg nå først slo opp
det og ble overrasket over 2,70 kroner per
złoty, så tenkte jeg, hva i helvete, har
det skjedd noe nylig, eller har det vært
sånn lenge?
Det har vært sånn lenge, altså.
Men den har gått da fra rundt
år 2000, fra rundt 2 kroner, til 2,70
i dag.
Og det er jo et uttrykk for en sånn
systematisk styrking av polsk økonomi, og en systematisk
svekkelse av norsk økonomi, må man kunne si.
Ja, ja.
Du har jo fått med deg hvordan Norge har
droppet på denne innovasjonsratingen.
Det er jo ikke så rart da, ikke
sant?
Norsk økonomi er jo noe som er drevet
av statsfinanser.
Nei, vi lever av tomme politikontorer, Arne.
Ja, ikke sant?
Men det er jo det jeg sier.
Tror du ikke de gjør det i Polen?
Jeg tror ikke de gjør det.
Jeg tror egentlig at Øst-Europa generelt sett er
på vei oppover.
Tilfeldigvis var jeg på ferie nå i
Bulgaria.
Det er jo et land som pleier å
være omtalt som EUs fattigste.
Det er mulig det er i dag også.
Det er vel Moldova med god margin.
Ja, det må det jo være.
Det har du helt rett i.
Men i hvert fall kan du si at
på den siden, og jeg ser jo på
det fra litt avstand, men bulgarsk politikk, det
er bare sånn crazy, ikke sant?
For du har litt sånne folk som er
nasjonalister, og så har du litt sånne som
syns at Putin er en hyggelig type, og
så har du litt sånne som ønsker seg
tilbake til kommunisttiden.
Så alt det der er bare tøys.
Men jeg tror det er det det fører
til.
Det er at teknokratene har fått lov til
å styre for seg selv, og så har
de hørt på rådene fra Verdensbanken og Pengefondet,
og så har de egentlig kjørt litt sånn
lave skatter og fri markedsøkonomi, og så har
de litt sånn, fra et jævlig lavt nivå,
så har egentlig denne økonomien kommet seg bra,
og nå har de fått en BBB+
rating fra S&P, og de kommer til
å joine euroen fra nyttår.
Så litt sånn, dette er stedet hvor ting
går den rette veien, i motsetning til visse
andre steder.
Jeg kan jo tilføye, bare for den der
intuisjonen på zloty, så grunnen til at den
ligger så høyt er at de hadde masse
inflasjon på 90-tallet, og de devaluerte i
95.
Så de tok bort fire nuller.
Det er ikke helt gæren, intuisjonen, at det
er mange nuller per krone, men siden 95
eller noe sånt, så har altså...
Vi hadde jo en gjest innom her, og
jeg husker ikke om han sa noe om
dette, og om ikke, men vi snakket litt
om det, jeg tror det var i etterkant.
For også Det internasjonale pengefondet, IMF, de låner
jo gjerne villig vekk penger, og Argentina kan også få
låne penger, dette var de som lånte Hellas
penger en gang i tiden.
Nå i hvert fall.
Ja, de har lånt penger, lånt bort penger
til Argentina veldig mange ganger.
Ja, men det var ikke med særlig hell.
Nei, ikke med særlig hell, men vet du
hvem de ikke vil låne bort penger til
nå, Arne?
Ja, det vet jeg faktisk.
Det er vel vår store helt, Jens Stoltenberg,
og hans kompis Jonas Gahr Støre, tenker jeg.
Ja, Norge er ikke øverst på listen for å låne
penger, de får rett og slett for dårlige
fremtidsutsikter, og det er ikke folk som setter...
Den listen er ikke høy.
Men det er vel ikke...
Hvis Norge faktisk hadde ønsket å låne penger,
så hadde vi vel fått det.
Ja, men det sier jo, når de kommer
med noe sånt nå, det sier jo egentlig
veldig mye om...
hvordan de ser på organiseringen og hva utviklingen
vil bli over tid.
Og det er ikke på noe med den
større typen i makroperspektiv.
Ja, ikke sant?
Den her rapporten fra Pengefondet, den peker jo
på de tingene som vi har snakket om
18 ganger, at der er det problem, at
staten eser ut, og at du har sånne
ting som at sykefraværet er så stort, og
at det er så mange som er uføre,
så det er liksom ikke en sånn...
Det er noe muffens med norsk økonomi.
Det er et eller annet som må fikses.
Men når skal det gjøres?
Vet dere at for den norske staten, og
for den korporative staten i Norge, eller for
sosialdemokratiet, eller hva vi skal kalle det, så
kommer den her stortingsperioden, det kommer bare til
å være toppen.
Fordi at det fortsatt strømmer inn oljepenger, og
de kan ta ut penger fra oljefondet, og
utgiftene har på en måte ikke helt tatt
igjen, så det er fortsatt i den stortingsperioden
som kommer nå, så er det fortsatt sånn
at politikerne kan finne på å kaste penger
på alle de problemene som dukker opp, og
eksempelet med sånne politikontorer som det ikke er
behov for, sånne ting har jo politikerne i
Norge holdt på med hele tiden.
Så vi synes liksom at ja, da gjør
vi det.
Det var en god idé.
Sounds right, ikke sant?
Innfallsmetoden kalles det.
Ja, ikke sant?
Og så har du jo sånne partier som SV
som sier at ja, nå skal alt bli
gratis.
Nå skal det bli gratis barnehage og gratis
tannhelse, og så skal liksom hele livet ditt
overtas av staten.
Jeg tror SV har skjønt en greie, og
det er at når vi har fått noe
innført, så er det ingen som klarer å
fjerne det igjen.
Og så får man bare ta konsekvensene av
det, og da planen deres er jo bare
at de rike tar konsekvensene, så går det
bra.
Og det er en teori de bare lever
etter.
Men du kan jo se det for deg,
ikke sant?
Hvis man nå sier at det er noen
folk som begynner å betale for SFO for
barna deres igjen, så kommer det til å
bli ramaskrik.
Men det er det som er poenget mitt,
at i årene som kommer, så kommer det
til å bli stadig tøffere å gjøre opp
dette statsbudsjettet.
Og det har jo med de årsakene som
vi kjenner så godt til, det er jo
en eldrebølge, og det kommer til å
være offentlige utgifter forbundet med det.
Og så kommer jo oljeinntektene til å falle,
og så er jo konstruksjonen av oljefondet, handlingsregelen,
den skal jo på en måte ha samme
nå-verdi hele tiden, mens økonomien vokser jo,
så betydningen av oljefondet for finansieringen av staten,
den kommer bare til å falle i årene
som kommer.
Og det her kommer til å treffe de
politikerne rett midt i trynet, og det tror
jeg ikke de skjønner.
Og velgerne som stemmer på det.
Som tror at, å, ja, men han sier,
det minner meg litt, vi snakket om SV,
og Trond sitter her sånn i en velbrukt
piqué-skjorte fra Liberalistene.
Partiet som prioriterer ingenting.
Altså det var ingenting som skulle satses på.
Nei.
Og vi eksisterer ikke lenger.
Eller vi gjør det, men folk har stilt
valg.
Hvordan kunne man tro at det var en
god idé?
Ja, ikke sant?
Ikke love noe nå.
Og her er det jo som det sies,
SV er det nøyaktig motsatte partiet.
Vi prioriterer alt.
Det stemmer det.
Og det er jo litt artig.
Kan noen se hvordan det går?
De stanger i ti prosent, og vi stanger
i null.
Og så tenker jeg at om ti år,
så tror jeg kanskje det er veldig rom
for et liberalistparti, fordi da kan det jo
hende det begynner å gjøre vondt nok.
Men på den andre siden, det tok jo
hundre år i Argentina.
Og da kan det hende Milei er
ledig for freelance-oppdrag også.
Ja, det hadde jo vært hyggelig faktisk.
Han kunne bare kommet og tatt over for
Nilsen.
Det går greit.
Det er sant.
Det minner meg, den samtalen vi har om
disse politikontorene, minner meg om en kort artikkel
som Danby Choi skrev i Subjekt her om
dagen.
At ikke alt trenger å være politikk.
Det er ikke sånn at det skal være,
det er ikke alle problemer som skal ha
en politisk løsning.
Og det var bare en kort poengtering av
at i Norge så er det en eller
annen tendens til at hvert problem skal løses
politisk.
Og for å si det med litt renere
ord, det skal løses ved bruk av tvangsmakt.
Det skal løses ved bruk av skattepenger.
Ja, men det er det vi skal tvinge
gjennom.
Riktig løsning.
Og når du ser det opp mot, for
du snakker om en økonomi som er i
ferd med å ikke fungere for den litt
fattigere fremtiden relativt sett som vi kommer til
å ha.
Så minner det om Hayeks greie, den der
ideen om sentralplanlegging.
At sentralplanleggerne kan aldri sitte på nok informasjon
til å ta riktige beslutninger i smått.
Nei.
Og den der manglende viljen til å overlate
litt til markedet og til folk, og heller
ta styring der du ser at det må
til, i stedet for alle steder hvor noe
kan gjøres.
Ja.
Det kan du si, det minner meg om.
Dere var inne på Stein Lillevolden her før
vi spilte inn, var det ikke det?
Jeg sjekket jo bloggen hans, det er sånn
at han faktisk, han var ikke så veldig
begeistret for Sløseriombudsmannen.
Nei.
Han mente han kom fra de fryktelige nyliberalistene
som var ved en fryktelig feilbetegnelse som heller
burde kalles sosialdarwinistene.
Å, ja.
Og dette tror jeg er sånn forestillingen, eller
mangelen på forestillingen, at du tror på en
måte ikke at problemer blir løst i
et samfunn hvis det ikke er staten som
gjør det.
Og det er, ja, hvis du ikke tror
på spontan orden, så kan du si at,
ja ja, da må du vel ha staten
til å gjøre alle mulige ting, da.
Nå er jo Stein Lillevolden flyktet fra Norge,
for det var jo ikke rødt nok i
Norge, så han bor jo i Frankrike.
Har han dratt til Frankrike, da?
Ja, han har bodd i Frankrike i noen
år.
Ja.
Det kler han jo.
Ja, nei, jeg vet ikke.
Jeg synes jo han av og til har
et poeng eller to.
Han har jo blitt en voksen mann etter
hvert, han og.
Men det kan jo ikke hjelpe for så mye
han roter.
Men altså, tilbake til greia di, med at alt
er politikk, tenk deg hvor mange sammensetninger i
ordet politikk du kan finne på, ikke sant?
Det er minoritetspolitikk, likestillingspolitikk, språkpolitikk og
kulturpolitikk, og den lista kan du få ganske
lang, hvis du først begynner å sette deg
ned og skrive det.
Jeg husker, for det er vel 25 år
siden, men jeg husker jeg så en overskrift
i avisen, hvor det var en eller annen
sånn, jeg husker ikke om det var en
sånn kvinnegruppe a la 'Ottar'-dame, eller en KrF-
dame, jeg tror kanskje det var en KrF-
dame, som sa vi må ha en diskusjon
om hva slags porno vi skal ha.
Fordi det manglet åpenbart en debatt om hvilken
porno som passet best til alle.
Dette her føler jeg hadde vært en uttalelse
som hadde passet bedre, hvis det hadde vært
en av de to 'Kvinner for porno' som
hadde uttalt det.
For de hadde vel egentlig litt samme tankegangen
som KrF-kvinnen der.
Hvilket forklarer hvorfor en av de er medlem
i Høire.
Den andre er i Liberalistene.
Nei, men ikke sant, det illustrerer nesten perfekt
denne ideen om at det er ingenting som
ikke er politikk.
Oppfordringen der er jo at vi skal begynne
å ha en diskusjon om hvordan vi finner
den perfekte middelvei, sånn A4, 'middelsvensk' porno.
Som vi alle kan være enige om at
det er overlegen porno.
I stedet for å bare si «Du vet
hva, dette markedet ordner seg faktisk selv.
Så hvis du bare lar det være, så
kan folk egentlig finne ut hva de liker.
Og så gjør de det.
Og så er det en eller annen
OnlyFans-dame i Moldova forhåpentligvis som får seg en
bedre inntekt på det.
Akkurat når det kommer til porno, der har
jeg en litt sånn typisk hva skjer når
politikerne blander seg-opplegg.
Dette er jo ikke noe pent, men i
Sverige så har det til og med vært lov med
dyreporno i mange år.
Der og i et par andre land.
Hva tror du resultatet er når man
nedlegger et forbud?
Da går det under jorden.
Da går det under jorden, så nå er
det...
Jeg leste noe om det her for det
må ha vært et års tid siden at
det markedet, det har nå blandet seg med
alt av barneporno.
Jeg er litt usikker på om det var
et steg i riktig retning.
Det har i hvert fall blitt harmonisert med
Norge.
For sånn har det jo vært her hele
tiden.
Vi har jo snakket om valgloven før, vi.
Nå vil FrP endre den.
Men la meg gjette.
Det er ikke for å slippe til oss
igjen.
Åpenbart ikke, tror jeg.
Nå må du roe deg ned, Eirik.
Jeg husker jo når man så spesielt Fremskrittspartiets
ungdom begynte å herme etter oss og stjele
poenger og sånn en gang i tiden.
Og til og med FrP enkelte ganger.
Alt lukta...
Ok, de er veldig små, men vi må
passe på at ikke de blir større, så
vi må stjele noe av politikken.
Eller retorikken.
Og de nøyde seg ikke med det.
De la oss ned i tillegg.
Ja, det var like greit.
Fin gjeng.
Men det FrP vil nå er å fjerne
dette arealtillegget, som gjør at det blir mange
relativt sett representanter fra Finnmark og få fra
Oslo.
Der er FrP alene om sitt synspunkt på arealtillegget.
Det virker jo absurd å si at areal
skal ha en demokratisk stemme.
Jeg klarer å se argumentet fra andre siden
her, fordi det ville blitt veldig lett for
Oslo å overkjøre halve landet, ikke sant?
Man trenger bare å samarbeide med resten av Østlandet,
og så har de ingenting de skulle ha
sagt.
Det er et grunnleggende sammensetningsproblem av hvordan vi
styrer.
Hvis vi hadde hatt en representant fra hvert
fylke samlet, som da måtte sitte i et
annet kammer, så hadde man kanskje løst dette
problemet litt.
Det er jo løsningen i USA, for eksempel.
To senatorer fra hver delstat, uavhengig av størrelsen
på den, som også er en av grunnene
til at man er veldig redd for å
legge til nye delstater, sånn som Puerto Rico.
Men ikke Grønland?
Grønland, eller?
Grønland og Canada, men jeg tror ikke Trump
hadde regnet på...
Jeg tror både Grønland og kanadiere hadde ikke
blitt republikanere, for å si det sånn.
Det tror ikke jeg heller.
Eller Puerto Rico, for den saks
skyld.
Skjønt, den der latino-stemmen er ganske konservativ, sosialt
sett.
Latinos i USA nå, de lener seg mer
og mer til høyre.
De gjør det.
Men det er jo også en sånn, det
er en litt rar ting å se statisk
på, fordi dette topartisystemet, dette er jo bare
ville koalisjoner av ting som henger sammen, det
er litt libertarianere og litt sosialkonservative, og litt
kristen-gærninger, som er republikanerne, og så har du
alt fra kommunister til sosialdemokrater på demokratisk side.
Og så møtes man i dette valgforbundet, som
de to partiene er.
Og det som vil skje, hvis du får
en forskyvning av balansen, er jo bare at
demokratene vil si at nå kan vi gå
enda lengre til venstre, og republikanerne vil si
at nå må vi vandre litt mot venstre
for å fange opp vår halvdel av befolkningen,
og så tar det to valgsykler, og så
er du tilbake på balanse.
Sannsynligvis.
Det får meg plutselig til å tenke at det her med
det amerikanske partisystemet, det har liksom ikke helt
adlydt Hotellings lov.
Den sier at hvis du har to
konkurrenter, så vil de ligge så nær hverandre
som mulig, for de skal favne mest
mulig av flest mulig av velgerne.
Så du vil aldri gi opp noen velgere,
men i USA har du til og med
sett en type polarisering i stedet for, som
er noe pussig, tenker jeg i hvert fall.
Ja, og så mistenker jeg jo at det
kanskje er en overgangsfase, fordi du har jo
disse såkalte partisystemene i USA, hvor vi vel
er på det, litt avhengig av hvem du
spør, så er vi på det femte eller
sjette partisystemet i USA.
Og det er vel mange teoretikere som sier
at det er et nytt partisystem, en eller
annen gang etter tusenårsskiftet.
Om det liksom var med Trumps første presidentskap,
eller et eller annet sted i området, eller
sånn.
Og at du egentlig har et nytt balansepunkt,
som man ikke helt har funnet ut av
enda, og nå er det ganske flytende, og
så kommer det til å sette seg over
noen valgsykler, og så har du på en
måte litt sånn redefinert partiene.
Litt på samme måte som demokratene ble redefinert
på 60-tallet.
Det var egentlig den der 'southern strategy'-greia
til Johnson.
Men egentlig, for å gå litt tilbake til
dette med det norske valgsystemet.
Norge er jo ikke et veldig stort land,
da.
Man kunne jo tenkt seg at Norge var
én valgkrets til stortingsvalg.
Man kunne meget vel gjort det.
Men så mente jo kritikerne
av FrPs forslag til ny ordning av valgsystemet.
For de sa det at nei, men det
er jo ikke noe problem med dette systemet
her, fordi at egentlig, med utjevningsmandater og sånn,
så får du egentlig en ganske jevn fordeling,
en riktig fordeling på partiene.
Bortsett fra at du ikke får så mange
partier, for at det er vanskelig å komme
inn fra bunnen, og det kjenner vi jo
selvfølgelig til.
Men holdt på å si, det er jo
fylkesrepresentanter for dette Stortinget, og jeg ble forklart
en gang i tiden hvordan de gjorde en
del sånne fylkesforlik, og det var når man
skulle bygge Gardermobanen.
Da måtte det jo bevilges mye penger for å
lage en dyr tunnel og togskinner opp til
Gardermoen.
Og det var ikke bare å få til.
Så for å få overtalt noen representanter til
det, så måtte man jo ut og love
de noe annet, og det er grunnen til at man
fikk Lærdalstunnelen.
Jeg vil si, ok, den var kanskje fornuftig,
for da fikk man en fungerende vei, eller
halvveis fungerende vei til Bergen, bedre enn det
som var.
Fin tunnel.
Ja, ja, og den var ikke så dyr
den gangen heller.
Litt morsomt er at når de nå renoverer
den, så koster det fem ganger så mye
som det kostet å bygge en ny tunnel.
Nå skal den bare renoveres.
Det er ikke mulig.
Jo, det er fullt mulig.
Det er helt spinnvilt.
Så det var en av tingene, og så
var det en eller annen ny bro oppe
i Tromsø, det måtte til.
Hardangerbrua, som var veldig omdiskutert, fordi at dette
var tullete bruk av penger.
Det er en del av det samme forliket.
Jeg har alltid omtalt den broa over Hardangerfjorden
som dårskapens monument, for den var ekstremt dyr
og klarer aldri å tjene seg inn igjen.
Det er ikke mulig.
Det føles som om den der skipstunnelen på
Stad også var del av dette.
Ja, den burde vært det, men den var
det ikke.
De fikk ikke med seg den, men dette
er liksom sånn.
Forhandlingene gikk på at ja, ok, vi skjønner
at dere trenger 10 milliarder for å bygge
tunnel, men hvis dere skal få 10 milliarder
til det, så skal vi ha noe.
Ikke sant?
Det baserer seg ikke på ok, dette er
nødvendig og dette er nødvendig.
Det baserer seg på 'dette kan jeg bruke
som en brekkstang for at jeg skal få
noe til mine velgere'.
De som bodde i Hardanger og var representert
der, de syntes liksom at 'vi har veldig
lyst på bro over fjorden, fordi det gjør
at det er større, det kjennes som at
ny hovedvei til Bergen blir via Hardangervidda,
og det blir via'.
Ganske banal sånn der barnelek egentlig.
Ja, ja.
Jeg synes jo ideen om ett valgdistrikt hadde
vært god i Norge til stortingsvalg, fordi du
får jo en sånn sementering av den politiske
strukturen.
Det er en sånn statsvitenskapelig teori som snakker
om at hvis du tar antall mandater per
valgdistrikt, så er det en ganske fast sammenheng
til hvor mange ulike partier du får.
Det norske partisystemet ligger vel i retning av fem-
seks partier, og så kan du få fire,
og du kan få åtte liksom, men at
i en sånn matematisk perfekt verden, så
vil du ende opp med seks-syv partier.
Ett valgdistrikt, og hvis ikke, hadde i hvert
fall én stemme per mann vært,
eller per person, får man kanskje si da,
vært en rimeligere vei å gå enn dette
arealtillegget. Så er jeg usikker på hvordan det
hadde slått ut hvis man hadde en sånn
type senator, eller at den første stortingsrepresentanten i
hvert distrikt var gratis, eller et eller annet
sånt, men man kunne jo tenkt seg en
del sånne ordninger som i hvert fall ikke
var basert på areal, for det gir jo
bare Finnmark en sånn helt outsized innflytelse.
Ja, det stemmer.
Finnmark er jo mindre enn, i folketall, mindre
enn mange kommuner i Norge.
Ja, det er riktig.
Jeg tror i hele Nord-Norge bor det en
halv million mennesker.
Og de bor ikke i Finnmark, for å
si det sånn.
Jeg klarte ikke å dy meg, jeg måtte bare sjekke.
og det var ikke så galt som jeg
trodde, men jo, det å bygge tunnelen kostet
med veien og alt ferdig 1,05 milliarder
i 2000-verdi.
En milliard i år 2000?
Ja.
Halvannen milliard i dag, eller noe sånt.
Oppgraderingen er da budsjettert, den er ikke påbegynt
enda, men den er budsjettert til 2,3 milliarder.
Jøss.
Det er etter at tunnelen er ferdig, det
er uhørt, liksom.
Det er et sånt skjønn jeg begriper
ikke.
Sånn teoretisk sett så kunne du bygget en
tilsvarende tunnel ved siden av, altså at du
lagde to løp til, burde du klart å
gjøre det til samme prisen?
Ja, ja.
Nei, men ok.
Når vi snakker om valg, så er det
problematisert i det siste at valgdeltakelsen blant unge,
forstått som 18–29 år, er lav.
Lavest av alle aldersgrupper, faktisk.
Noe som vekker bekymring hos valgforskerne.
Litt fakta.
I 2021 var unge under 30 år 18 %
av velgerne, men de fikk kun 10 %
av representantene på Stortinget.
Forskning indikerer at den lave valgdeltakelsen ikke er
knyttet til apati i seg selv, men til
en livsfase preget av flytting og løsrivelse.
Unge er samtidig svært politisk aktive i andre
kanaler, som frivillige organisasjoner og sosiale medier.
Parallelt med dette har gjennomsnittsalderen på Stortinget sunket
over tid, men de yngste og eldste aldersgruppene
er fortsatt markant underrepresentert.
Et par ting å si om dette.
Bekymringen til valgforskerne, for at gruppen 18–29
er underrepresentert på Stortinget.
Det er ikke mye å bli bekymret for.
Nei, det er for meg ikke rart.
Da har du ikke det.
Du skal ikke ha 18-åringer på Stortinget.
Det er bare sprøtt.
Og så er du midt i utdannelse, og
du skal finne deg et sted i livet,
og du skal vinne erfaring, og du skal
en tur ut i arbeidslivet, og det er
litt sånne greier.
Det er helt greit om du forstår noe
før du begynner å stemme over noe.
Ja, det også.
Jeg vil jo tro det at ungdommer må
være lett bytte for alle mulige slags informasjonsrådgivere,
og folk som vil påvirke politikerne.
Ja, ja, det er noe av det ene.
Og som velgere er de også lett bytte
for demagogiske partier, populistiske partier som Arbeiderpartiet.
Ja, men du vet hvem som er størst
blant ungdommer i den aldersgruppen?
Rødt og Senterpartiet og FrP.
FrP er det største partiet blant unge velgere
nå.
Og unge velgere, så regner jeg med at
det er 18 til 20.
Jeg har faktisk hørt, mener jeg, hørt at
de faktisk også er størst blant studenter, og
det overrasket meg faktisk bitte litt, fordi du
har bilder av sånne radikale studenter som bare
har bilder av Che Guevara på veggen
og går med en beret og roper «ned
med» og «nei til alt».
Ja, ja.
Men det er to aspekter da, ikke sant?
Det ene er at du har lavere valgdeltakelse
blant unge, og så får du lavere representasjon.
Og det vil jeg tro, hvis du går
gjennom listene, valglistene til Stortinget, så tror jeg
også at unge er underrepresentert, fordi det er
rett og slett litt useriøst å plassere en
18-åring på topp, ikke sant?
Er det fordi du mener at de andre representantene
som er litt eldre er veldig seriøse?
Egentlig ikke, men man tager hva man haver.
Og hvis du haver en 50-åring som
har vært i jobb, og en 18-åring
som akkurat er ferdig med russetida, så er
det sånn.
På generell basis foretrekker jeg 50-åringen i
lovgivende forsamling.
Og så trenger du ikke å være 50
eller 60.
Du kan godt være 30, men du skal
ha gjort noe i voksenlivet.
Men jeg har en løsning på denne valgdeltakelsen.
Hvis man bare øker, og da kommer vår
venn Bjørn Balthasar til å bli glad, hvis vi
øker aldersgrensen for å stemme til 24 år,
eller 25, da har man
løst dette her, fordi da blir jo de
første sju årene borte.
Og så mistenker jeg at det er en
stigning fra 18 til 29 også, sånn at
de som er 18 til 20 stemmer veldig
lite, mens de som er 29 stemmer litt
mer.
Og det er jo på en måte helt
useriøst å snakke om 18 til 29 som
én gruppe, fordi du er så ulik fra
du er 18 til du er 29.
Så det er jo akkurat som du sier,
ikke sant?
Altså, meg som 18-åring burde ikke
fått lov til å stemme.
Det er veldig enkelt.
Ingen...
Nå skal ikke jeg si at jeg var
gjennomsnittet, men jeg tenker at det var nok
mange som holdt mitt nivå av å bry
seg om verden.
Altså, jeg tror ikke vi burde hatt stemmerett.
Jeg skal si det, at jeg var ikke noen
god til å gå og stemme heller, så
det var kanskje like greit.
Du kan si at hvis man skulle se
på hvem som fortjener å ha stemmerett, så
kunne det kanskje blitt litt tynt i stemmelokalene,
da.
Ja, fordi det som kommer opp av og
til er jo ideen om at, faen, du
kan jo ikke gå og stemme hvis du
ikke kan noe som helst, ikke sant?
Så det burde jo være en kunnskapstest eller
en interessetest eller et eller annet, ikke sant?
Som selvfølgelig er svært problematisk, fordi det Stortinget
driver med er jo å forvalte tvangsmaktmonopolet i
samfunnet, og hvis du er rammet av det,
hvis det griper inn i ditt liv, så
er det klart at du skal ha et
ord med i laget.
Det er jo poenget med demokrati, ikke sant?
Og at stemmerettsalderen er 18 år, er jeg
i og for seg ikke så veldig...
har jeg ikke så mye problem med.
Egentlig så kunne det godt vært knyttet til
skatteplikt eller et eller annet sånt noe, altså
hvis du må betale prisen for å være
en del av samfunnet, så får du også
være med å bestemme over det, eller et
eller annet sånt prinsipp.
Og jeg mener heller ikke at du skal
ha en øvre aldersgrense, ikke sant?
Sånn, kan du stemme, så burde du også
kunne velges inn.
Men som velger, så må jeg jo si
at hvis noen forelegger meg en liste med
en umoden person på topp, som for eksempel
FrPs liste i Oslo, hvor du har puttet
en som er veldig...
Jeg skal gjøre FrPs liste i Oslo mye
mer spiselig for deg.
Det er ikke så veldig vanskelig faktisk.
Hvorfor det?
Nei, fordi det man gjør da, det er
at man sier at førstekandidaten deres, Høiresiden, vil
vinne valget, så de får regjeringsmakt.
Førstekandidaten i Oslo, det er vara.
Vara går i regjering.
Så han må ha en vara?
Ja ja, men han skal også ha med
seg en rådgiver eller statssekretær eller et eller
annet.
Det blir Velle, for Velle skal inn på
politikerskolen i regjeringen.
Men vet du, jeg vil ikke ha han
i regjering heller.
Hvis du skjønner hva jeg mener.
Jeg sa at jeg skulle gjøre det verre
for deg, sa jeg ikke det?
Jeg syns du sa du skulle gjøre det
bedre for meg.
Nei, jeg skulle gjøre det enda verre.
Fordi det som er greia, da må man
begynne å se på hvem som er tredje- og
fjerdekandidaten til FrP i Oslo.
Aina Stenersen.
Det er nummer tre.
Og en 19-årig ungdom.
Hard no.
Og så husker jeg ikke navnet på hun
19-årige ungdomspolitikeren som står på fjerdeplass.
Akkurat.
Så FrP har gjort det umulig å stemme
på FrP i Oslo.
Og ikke minst, for de har også stemt
for endringen i valgloven, som gjør at du
kan ikke stryke, du har ingen påvirkning på
hva som står på lista.
Så du må ta hele lista som en
pakkeløsning eller forkaste den.
Og da er det bare å forkaste
som gjelder.
Det er bare å forkaste.
Jeg håper.
Og dette her er sånn, vinner Høiresiden valget, og
det er det du håper på når du
går og stemmer på dem i valget, så
håper du at de vinner.
Det vil si at du stemmer for å
få Aina Stenersen og en 19 år gammel
jente som ikke kan noe om verden, til
å representere Oslo FrP.
For å erstatte en fyr som ikke møter
opp på jobb.
Det er en veldig ryddig ordning fra FrP.
For det er jo av og til så
tenker du, hvis jeg må stemme, så er
liksom FrP et alternativ.
Men med den lista i Oslo, så er
det helt utenkelig.
Jeg reddet deg fra det nå.
Skal jeg redde deg fra Venstre samtidig?
Ja, det går bra.
På historisk grunnlag?
Der er jeg ferdig reddet, da.
Jeg kan gjøre det på historisk grunnlag.
Visste dere at det var Venstre som innførte
formuesskatten i 1898?
Ja, det kan du se.
Ja, ja.
Men, Carl I. Hagen har jo gjort et poeng
av at det er, for nå går jo
Carl I. Hagen og Michael Tetzschner og Per-Olaf
Lundteigen forsvinner ut av Stortinget nå.
Den eneste senterpartipolitikeren som vi har noe som
helst til overs for.
Lundteigen?
Nei, ikke Lundteigen, han andre kompisen.
Å, ja, det var Morten Wold.
Morten Wold, ja.
Morten Wold også forsvinner ut av Stortinget nå.
Ja, ja, det gjør han jo.
Av andre grunner, selvfølgelig, men ja.
Men Carl I. Hagens poeng, for det han sier
er at, eller det som nevnes, da, i
sammenhengen er at for neste stortingsperiode så blir
Jonas Gahr Støre og Erna Solberg av de eldste
på Stortinget.
Og da mangler du nesten en generasjon.
Da er du på sånn midt i 60
-åra type eldste kohort, og så er det
ingen i 70-åra, ingen i 80-åra,
og så kan man jo si at det
kanskje er grenser for hvor langt ut i 80
-åra de fleste bør sitte i en posisjon
som krever litt av deg.
Men jeg kan forstå poenget, at det er
fint å ha en eller annen slenger rundt
som har vært med siden krigen.
Ja, forståelig.
Bare ikke altfor mange.
Nei, ikke sant?
Sånne betraktninger kunne vi jo veldig gjerne gjort oss
hvis vi hadde hatt noen innflytelse på de
listene det faktisk stemmes med.
Hvis vi kunne kumulert så kunne man hatt
et valgsystem hvor det faktisk betød noe.
Samtidig er det klart at en versjon generelt,
kvoteringstanke blir jo litt rar når det kommer.
Hvis alle skal med på en måte.
Ja, og jeg tror jo ingen av oss
mener at det skal kvoteres eller settes opp
på noen måte.
Men prinsippet om at velgerne bestemmer, burde jo
være der.
Den mekanismen er nå så indirekte fordi den
går via partiapparat, via komiteer, via ditt og
datt, og disse partiene er de som bestemmer
innretningen for valget i tillegg.
Så det blir ganske større og større avstand
da.
Det tenker jeg jo på som problematisk.
Men det der med å mase inn 18-
og 19-åringer på Stortinget, det må
jeg si at jeg har problemer med å
forstå poenget med.
Jeg synes det fletter seg inn i en
litt sånn større problemstilling.
At det blir liksom det liberale Norge er
litt sånn under beleiring, føler jeg.
Det er en del utfordringer og så skal
du ikke ha like mye du skal ha
sagt i valget lenger.
Så lenge du stemmer på et stortingsparti, så er
det greit.
Da fungerer systemet.
Ja, da er du ikke apatisk.
Og så er vi inne på denne medie-
eller informasjonsstrategien her.
Så lenge du ser på lineær-TV og
leser redaktørstyrte medier, så er det greit.
Men det er et problem hvis du ikke
gjør det.
Ikke sant?
Det er det verste.
Når vi snakker om ting her, så bruker
vi hovedsakelig redaktørstyrte medier.
Det er jo ikke riktig.
Nei, men Trond.
Det er ikke sant.
Vi bruker mye redaktørstyrt, fordi vi følger med
på nyheter og medier og sånn.
Men Gud hjelpe meg.
Vi har mye podcaster, YouTube-videoer, blogger som
kilde.
Ja, jo, det er for så vidt sant.
Det er rimelig å si at vi hadde
laget en podcast som var omtrent like velinformert
om vi ikke hadde tilgang til redaktørstyrte
medier.
Jeg skal være med på at vi får
en del derfra.
Men hele greia er at når vi en
gang gjør det, så ender vi opp med
å være enda mer kritiske til det de
driver med enn de som stort sett bare
leser en fjerdedel av de nyhetene vi
leser på en uke.
Vi ender veldig ofte opp med å være
kritiske til hva disse redaktørstyrte mediene gjør
og tar seg til, og hvordan de angriper
og vinkler ting.
Vi blir ikke mindre kritiske av å lese
disse redaktørstyrte mediene, verken til mediene eller
til politikken.
Så jeg er usikker på om de har
tatt med seg det perspektivet at du jager
folk mer enn du tiltrekker dem på en
måte.
I hovedsak så driver jo disse
redaktørstyrte mediene, i samspill
med politikere og påvirkere av ymse slag, med å
bare forvalte den felles historien.
Det er jo veldig mye mainstream-historien som
blir presentert.
Noe av det som er artig med ikke-
redaktørstyrte medier er at andre stemmer slipper
til.
Det er godt mulig at mange av disse
stemmene som slipper til er tullinger, men det
jeg vil si er at jeg setter veldig
stor pris på informerte folk som kanskje ikke
hadde sluppet til på NRK, som slipper til
på podcaster for eksempel.
Ta Øystein Sjøli som eksempel da.
Skriver på Substack, ikke sant?
Han slipper jo til i medier også, og
det gjør jo Sjøli også etter hvert, men det
er jo noe som er motvillig.
Ja, jeg føler at de slipper til Sjøli
fordi de må gjøre det innimellom, plikt-
skyldigst, men ikke mer enn de må, eller?
Det er jo ikke sånn at han kunne
hatt dette som en lønnet heltidsjobb, for såpass
mye går han jo gjennom og kritiserer ting.
Jeg tror ikke han hadde vært i disse redaktørstyrte
mediene hvis han ikke hadde fått oppmerksomhet i
utgangspunktet.
Ved å gi ut sin egen bok på
sitt eget forlag, fordi ingen andre forlag ville
ta den.
Han er kanskje sin egen redaktør, og da
er han redaktørstyrt.
Vi er også våre egne redaktører.
Det må vi huske på.
Vi er bedre enn Aftenposten, for vi har
flere redaktører.
Jeg trodde Aftenposten var nedsyltet av redaktører fra
hver eneste avdeling.
Vi alle her er sjefredaktører.
Jeg føler at du må legge det inn
på nettsiden.
Sjefredaktør.
Sjefredaktør Trond, sjefredaktør Arno, sjefredaktør Vegard.
Fordi da oppfyller vi Lund og Jafris krav.
Da er vi bra.
Nettopp.
Kanskje vi skal få gjort det.
Neste episode vil da være redaktørstyrt, så frykt
ikke.
Takk for i dag.
Ha det.
Takk for at du hører på Sidelinja podcast.
Vi vil gjerne nå bredere ut, så hvis
du snakker om oss, deler oss, eller anbefaler
oss i podcast-appen din, så er det høyt
verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidelinja.transistor.fm