Velkommen til Sidelinjen, podkasten for politisk hjemløse og
for de energiske.
Rundt bor i dag Duracell-kaninen Trond Sørensen
og meg selv Vegard Nøknes.
Ja, en sånn energisk type Trond, det er
jo Bård Vegard Solgjell i interesseorganisasjonen Fornybar Norge.
Ja.
Som krever, inntet mindre, at fremtidig kjernekraft ikke
skal motta en eneste statlig kronisk støtte.
Det er, altså, jeg synes det er litt
morsomt, for jeg tror Jon Hestammer sier, «Don
Bill, det er greit, det er faktisk en
nedfelt til våre statutter, så det går bra».
Men det er jo rett å gjøre hva
som fiser, da.
Men det er veldig «that's rich» på en
måte, det er ingen tvil om.
Ja, fordi Fornybar Norge representerer en bransje som
har sikret seg et subsidietak fra den samme
staten på 24 milliarder skattekroner.
Ja.
For å bygge ut Sørlige Norsjø 2, som
alle vet at det ikke kommer til å
bli bygd ut.
Og dette her blir innvekstjustert hvert år, så
sunnen går bare oppover, oppover, oppover, hele tiden
står ferdig bygd.
Fordi, ja, fordi det du ender opp med
da er at denne energiformen som ikke slipper
ut CO2, og som nominelt er noe alle
vil ha, den skal konkurrere med alternativ produksjon
av kraft som får 24 milliarder bare for
å bygges ut et sted.
Ja, og så har jeg en god nyhet
til deg nå.
Det er ingenting som tilsier nå at det
blir bygd verken bundfast eller flytende havvinn.
Nei, obviously not, men alle har skjønt det
hele tiden.
Fordi det blir så dyrt at selv 24
milliarder er liksom ikke, det er ikke nærheten
av nok til å dekke disse kostnaderne.
Men det er noe med korporatismen i det
norske samfunnet at du har altså en interesseorganisasjon
som en ting er frekkhetens nådegave og hva
du får deg til å si, liksom.
Eller det som også kalles tidligere SVR.
Jo, jo, men jeg mener jo sånn at
å kritisere andre for statssubsidier som de ekspositivt
har sagt at de ikke vil ha.
De vil bare få lov til å utvikle
næringen sin.
Fra de som liksom bare er sånne forbrenningsmaskiner
for offentlige penger.
Nei, det er en interessant greie, altså.
Det er veldig interessant, og det verste er
at når man skulle ha en, la oss
bare ha et lite sidespor og kritisere NRK
litt.
NRK skulle jo liksom dro inn Bård Vegard
Solgjell, som en tyr som skulle for å
snakke, liksom kalle det i apostrof, nøytralt om
kjernekraft på Dagsnytt 18.
Hvor han da kunne stå og si at
dette kan bli dyrt, og dette med mye
skattepenger i og alt mulig sånt.
Ukledelig, om vi kan si det pent.
Hvis dere skal dra inn Bård Vegard Solgjell
på den ene siden av bordet, så får
dere hent inn Bård Nmo, eller Sunne Varose,
eller Hesthammer, det er mange å velge mellom
her som kan stå på andre siden av
det bordet, som på ingen nivå ble invitert.
Kritikkers valg, hva vet vi.
Nei, de ble ikke invitert.
Nei, jeg har kild.
Nettopp.
Men nå må du også huske på at
NRK er guldstandarden for journalistisk integritet.
Så den kritikken din faller på stengrunn.
Det er veldig porøst, den stengrunn.
Nei, jeg mener, vi har vel egentlig bøtt
om å få det samfunnet vi har nå,
med korporatister som kommer på den offentlige TV
-kanalen for å be om statlige penger til
seg selv, og advar mot at noen andre
kunne finne på å få statlige penger.
Og hele spillet i Norge er en sånn
der dans rundt denne guldkalven, som er en
kjøkkrikk stat med oljepenger i hu og ræva.
Og så er det store forstyrringsspørsmålet, hvem er
det som skal få sugerøret inn i den
statskassa da?
Greit, dette her tror jeg bare er en
sånn reposisjonering fra fornybar Norge, fordi at de
har kjempet med nebb og klør mot å
tillate noe som er en form for kjernekraft
i Norge.
De har jo skjønt at det er, så
dette er på en måte, jeg tror det
er det siste halmstrålet de kaster seg etter
nå, var ved å prøve å late som
om dette kommer til å bli masse subsidier,
altså alle subsidiers mor var vel Soliels uttale
som dette her.
I rettferdighetens navn så er vel noe av
bakteppet her, er at fornybar Norge nå sier
at subsidiefri kjernekraft kan kanskje være greit.
Og jeg mener på et nivå så er
jo det fremskritt, det er bare utrolig uinteressant
å spørre fornybar Norge om noe som helst
i sammenheng med det, fordi jeg har spilt
en ikke konstruktiv rolle i årets vis.
Men la oss se kjapt på hva disse
subsidiene består i.
Sølje-Nordsjø tog 24 milliarder kroner.
Oppsira Nord, der forventer man en del penger,
både fra EU og …
Sølje-Nordsjø to er bunnfast havvinn.
Det er startskuddet for den stor skala havvinn
som man har tiltenkt seg.
Oppsira Nord, det er flytende.
Er det bra eller dårlig, Trond?
Flytende er bare enda dyrere.
Eller sagt på en annen måte, der er
det et støtteprogram på vei, som skal utarbeide
i dialog med ESA, og la oss si
det sånn at det er så dyrt at
de må snakke med ESA om det først.
Så er det 24 milliarder, det er nok
bare vekslepenger.
Ja, det er min enkle teori.
Og så har vi Goliath-vinn.
Her er det Enova-støtte, 2 milliarder, og
det er sånn dere demoprosjekt for flytende havvinn.
Ja, og det er virkelig bare dema.
Det er ikke noe effekt, det tror jeg
er som type 3-vinn, eller?
Ja, 0,3 terawattimer for elektrifisering i Barentshavet.
Men 2 milliarder er jo bare småpenger.
Hvis du ser på det generelle overblikket, sånn
generell havvinnutbygging frem til 2030, så snakker vi
78 milliarder.
Ja, det er stilig.
Men det blir jo så mye arbeidsplasser av
dette.
Flere arbeidsplasser, vet du.
Det er jo å ansette noen for å
grave et hull, og ansette en ny gjeng
for å sette det igjen.
Og så hvis vi da følger resonemanget til
både Fornybar Norge og Jonny Hesthammer, som er
helt enige om dette, er fremtidig kjernekraft er
0 kroner i subsidier.
Men ulempen er at da får du stabil
energi i stedet for ustabil.
Ja, så du får mer høyverdig energi, har
mye høyere verdi.
Men du slipper å betale for det, og
da er det ikke noe populært.
Det er ikke noe gøy da, vet du.
En annen ting er at det er billigere.
Det berømte LCOE-regnstykket, det er kostnadene jeg
har for utbygger.
Jeg har ingenting med hva du betaler med
på strømmelendingen.
LCOE-kosten er naba å si.
Markedet driter om det koster deg 10 øre
eller 100 kroner per kilowatt å levere.
Du får det i markedet vi betaler.
Ja, ikke sant?
Og poenget er, har du bygd vannkraft for
100 år siden?
Ja.
Ok, hva var investeringskosten?
Det var Nørland og Skjøli i Krammernam.
Hvordan skal du gjøre regnestykk?
Kan du avskrive ting fortere?
Kan du se fort fra investeringskosten?
Det er masse skrot.
Men på ett nivå er det irrelevant.
Fordi du må selge strømmen din i et
marked, og da selger du i prinsippe ulike
produkter.
Selger du regulerbar kraft, så er det et
annet produkt enn å selge kilowattimer når det
blåser.
Og det bør få hver sin pris inn
i markedet.
Og så må de priserne du klarer å
oppnå, de må jo da være med å
finansiere, eller de må egentlig fullfinansiere, i et
normalt marked.
Alle kostnadene er forbundet ved å bygge det
ut.
Så er det jo det vi aldri har
gjort i Norge.
Fordi vindkraft slipper masse tilkoblingsavgift og betale for
den infrastrukturen som må bygges ut for at
du skal kunne ha det.
Og så får du kunstige priser, og så
får du kunstig regulering på toppen.
Og en annen ting, det aller viktigste som
ikke de må betale for, det er jo
faktisk å balansere dette systemet.
Og de påfører systemet balanseringskostnader, mens kjernekraft derimot,
de påfører ikke, de tar opp og reduserer
de kostnadene og reduserer dem for at de
stabiliserer ting.
Så dette er jo ikke sammenlignbare produkter, egentlig,
sånn kilowatt for kilowatt.
Og da er det jo artig at Bård
-Vegares og Ole Gjell snakker om alle subsidiefester
som mord, når vi snakker om kjernekraft.
Altså, 78 milliarder, da tror jeg vi begynner
å snakke terrawatttimer med kjernekraft også.
Ja, og hvis du tar med subsidiene til
idiotiske batterifabrikker overalt i tillegg, og gjetter om
fornybar Norge synes det er stas.
Ja, det er gøy.
Og så videre.
Og da sitter vi sånn da i en
offentlig debatt som er sånn fullstendig målbo.
Men du vet hvorfor man vet å bygge
batterifabrikker i Arnhem da?
Dette var jo, ikke hvorfor man fant ut
at man skulle putte statlige midler ned i
det sluket, men hvorfor man ville ha batterifabrikken
der i utgangspunktet.
Det var fordi at de syntes rett og
slett det var litt for mye overskudd av
strøm der, så strømmen ble så forbannet billig
nede i det området.
Men hvis de kunne bygge en batterifabrikk som
brukte masse strøm, så ville de få økt
energiprisene sine, og hvem er det som eier
Målbo batterifabrikk?
Jo, det er jo ÅEnergi og Agder og,
ja, helt alt.
De som selger strøm.
Så dette er jo bare et prosjekt for
å få brukt mer strøm.
Det er jo det som var verdien for
de.
Øk prisen på produktet vårt ved å øke
etterspørsene.
Vi er et selskap vi starter selv, og
som vi får masse statsstøtte for å prøve
å få i gang.
Ja.
Nei, jeg vet ikke.
Argumentet nå gjennom så lenge vi har snakket
om kjernekraft, som begynner å trekke seg opp
mot 15 år det nå, er at kjernekraft
tar så jævlig lang tid å bygge, så
det løser ikke de akutte problemene vi har.
Men jeg ser ikke så mye havvindmøller heller.
Nei, ikke på den siden.
Jeg ser veldig mange som sa for 15
år siden at vi har ikke tid til
å bygge kjernekraft, så det kan du bare
dritte i.
Hvis du har lyst til å se havvindmøller,
så kan du reste til Storbritannia, for da
har vi vindtampen.
Det har du vel prøvd å starte nå?
Det skulle jo egentlig stå ferdig, og så
vidt jeg har skjønt, så er det mer
og mer stille enn det er i gang,
for det er bare trubbel.
Og det er også et problem å serve
sånne vindmøller som står utenpå, for hvis det
er litt dårlig vær, så får folk ikke
gjort noe med de, så de må stå
til det blir godværsdag i Norsjøn.
Ja.
Nei, jeg oppfatter det så irrasjonelt at det
er rett og slett vanskelig å snakke om.
Ja.
Fordi det er vanskelig å sette seg inn
i hvordan man kommer opp i beslutningsmekanismer som
ender opp så vanvittig som vi gjør.
Det forutsetter en fullstendig manglende systemforståelse av energiproduksjons
- og distribusjonssystemet.
Du er nødt til å ikke forstå det
for å ta de beslutningene du har gjort,
og så må du ikke forstå økonomi på
noen nivå.
Ja, og så må det være veldig godt
å ignorere den.
Ja, og så må du ikke forstå farene
ved en sånn korporatistisk statsindustri som jo for
alle som egentlig gidder å tenke på det
gir det forutsigbare resultat at du får folk
som lever av å manipulere politikere til å
støtte ting som ikke lønner seg.
Så det er nødvendigvis sånn det blir.
Men her er alle virkene oppfylt.
Vi har alt sammen.
Og da får vi de beslutningene vi får.
Hvis noen har lyst til å lære litt
om kostnadens kalkyler på dette her, så bla
baklengset sitt i episoden våre så har vi
en egen, hvor vi går gjennom det som
kalles LCOE, altså Levelized Cost of Energy, som
er utbyggerskostnad, og det som er SPCOE, som
er en sånn FN-organisasjon som ser på
det europeiske energisystemet.
Og SPCOE er System Breakdown Cost of Energy,
og det tar for seg hele kostnadsbildet i
dette her.
Og hvis du ikke husker detaljene i hvordan
vi forklarte det akkurat nå, så kan du
bare gå på forsida til sidelinja.org, og
så kan du si LCOE eller energi eller
et eller annet stikkord som matcher.
Eller SPCOE, for det tror jeg du får
et veldig fint treff på.
Ja, og så sorterer du etter eldste først,
og så kan du spille av i rekkefølge
alt som har nevnt deg siden tidens morgen
til i dag.
Det er ingen i det fornybare Norge som
har lyst til å snakke om SPCOE.
Det er litt sånn kryptonitten av deres, og
de mener at dette er jo bare en
sånn gutterom.
Jeg fikk bare se om fra en sånn
fyr i den bransjen her, at det er
sånne gutteromsteorier som jeg har kommet opp med
der, med nye benevnelser, og sånn, det var
bare tull.
Ja, og du er jo bare en mann
av folket, en enkel bonde, så nå må
du lære deg å holde kjeften din.
Ja, og da jeg var ferdig med neste
svar til han da, så ble det helt
stille.
Fortgjort gitt.
Ja.
Ja, ja.
Skal vi, vi går litt uten landstrål.
Du vil reise langt?
Kina?
Vi drar til Kina, for der er det
fest.
Det er kjernekraftfest.
Og så er det kullfest.
Og kullfest.
Ja.
Og vindmøllefest.
Ja.
Jeg tror ikke det er så mye oljefest
der, men oljeprisen borti der, den er stiv
nå.
Ja, og med sånne geopolitiske briller på, så
har jo det at Kina bygger mer vindmøller
enn noen andre, og mer solceller enn noen
andre, det har vært litt sånn, ja, se
på det i isolasjon, og faen for en
fornybar nasjon disse kineserne er, utrolig hva de
får til.
Og så ser du litt bredere, og så
ser du, ja, og de leder på kullkraft
og kjernekraft, og absolutt alt som ikke er
olje.
Ja, og det er for Kina sikkert litt
lurt.
Det er sikkert litt lurt, faktisk.
Fordi jeg er ikke så glad i å
være oljeavhengig.
Den kan jeg jo se fra Europas del
også, for i Europa så er det Norge
som har olje og gass de neste årene,
siden Storbritannia har meldt seg av, det er
den mor, va?
Ja, fordi det disse gærningene i Kina har
gjort, det er jo å sette seg ned,
og så har de lest hva slags smil,
og så tenker de, ja, ja, faen, energi
er en civilisasjon, og vi er en civilisasjon,
da må vi bygge energi, og så gjør
de det.
Her i Norge så har vi lest Paul
Ehrlich i stedet, en charlatan som nylig har
parkert tøfla sine.
Og da kommer man til konklusjonen om at
mennesker er et virus vi må utrydde i
stedet.
Og politikkutførelsen bærer jo breg av dette.
I Kina bygger man ut energi, og i
Norge så sløser vi den bort på tull.
Og i Europa så legger vi den bare
ned.
Ja, hvis vi kan.
Og så er det jo artig at det
er jo ikke som om velstandsnivået i Europa
går nedover, for vi importerer jo like mye
varer, det er bare at vi har transitert
i retning av, la oss bruke finansformulen og
kapitalen vi har i Europa, til å få
produksjonen flyttet til Kina, og så importerer vi
varene derfra i stedet.
Så det er jo ikke spart miljø for
en dritt.
Nei.
Du har bare påfått en reisekostnad på varene,
og så har du lagt ned din egen
industri, og gjort ditt eget energisystem ustabilt og
risikabelt.
Det er spesielt.
Det er helt utrolig å leve nå, og
liksom se dette på nært hold, og år
etter år etter år, og folk flyr rundt
med de der bærekraftspinnene sine, og møter Davos,
og holder taler på gebrokkent engelsk, så rygget
brenner, det er litt tett, vet du.
Og så seiler man ut for kanten da.
Det jeg lurer på, det er om Kina
bygger de solcellerpaneler, og disse vindmøllene bare for
synskyld, fordi jeg tror ikke de bygger så
mye av det heller.
Nei, og de bygger jo mer enn noen
andre i verden, av de tingene, men det
gjør ikke opp for veksten i energiforbruk engang.
Nei.
Ikke sant?
Så det er sånn, i det store dragesolget,
så er det bare en fjert.
Ja, så det er sånn fint spill for
kalorienergi.
Men jeg tror egentlig ikke det er …
Og så er det ikke så dyrt å
ha i drift, hvis du bare har veldig
lite annet.
Nei, det er akkurat det, ikke sant?
Så hvis du kan produsere solceller billig, og
så kan du sette det opp et eller
annet sted, du slipper å betale for landet,
for staten kan jo bare si at her
skal det ligge solceller, og så får du
energi.
Ja, men det er jo god business det.
Ja.
Solvent, oss sier, og fylle det opp med
solceller, og det pøser kilowatt inn i nettet
ditt, og du har bygget ut masse kjernekraft
og vannkraft, og hva det nå er …
Du har alt det som skal stabilisere det,
så det spiller ingen rolle.
Og så er ditt geopolitiske anleggende, er å
være mindre avhengig av sårbar energiforsyning utenifra, spesielt
i en krigssituasjon, som jeg tror det er
en eller annen kineser som ser konturerne av,
at det kan komme i 2027 eller 2028,
eller på et eller annet tidspunkt, når de
finner ut at nå skal vi ta det
der Taiwan-fannskapet.
Ja, og det er jo …
Kina har ekstremt store oljereserver.
De bygger seg store, store lager, ikke sant,
av olje og gass, sånn at de skal
ha …
Ja, oljereserver i form av lagre.
Ja.
Ikke under bakken.
Deres reserver er ferdig pumpet opp og ligger
på tank.
Ja.
Det har man jo ikke skjønt å drive
med i Europa.
Nei.
Du gæren.
Her skal vi jo drikke kaffe og latte,
og snakke om bærekraftsmål.
Og så skal vi basere oss på russisk
leveranse.
Russisk gass og amerikansk beskyttelse.
Ja.
Helt utrolig at dette systemet ikke var det.
Helt utrolig.
Hvem kunne sett fortsatt dette i galt?
Ja, og hvis du da bygde ned industrien
din samtidig, så er det klart at …
Ja, det er …
Altså, energiforbruk i Tyskland nå er under det
nivået det var når Berlinmund falt.
85 prosent av 1990-nivået, liksom.
Ja.
Nei, altså, du skulle …
Oi, oi, oi.
Dobbelt så mye, ikke sant?
Det hadde jo vært et tegn på velstånd.
Ja, det er …
Men, ikke sant?
Sånn, det regnestykket er også misvisende, fordi du
bruker fortsatt mer energi nå.
Det er bare at du har flyttet energiforbruket
i form av produksjonen ut til Kina og
lavkostland.
India og Vietnam og …
Så det er liksom …
Det er ingen av tingene som kommer ut
på riktig side, for du kunne jo tenkt
at sånne der Paul Ehrlich-idioter tenkte at
energiforbruket ned, det er bra.
Nei, selv fra det perspektivet så er det
dårlig, fordi du bruker fortsatt mer energi, og
du bruker mer uren energi.
Fordi Kina fyrer jo opp dette plastfabrikkene sine
med kaldkraft, hvis de må det.
Ja, ja.
Fordi de er jo pragmatiske.
De leverer også veldig mye elektriske lastebiler til
Norge.
Det er jo liksom …
Det er jo målboparade, hele greia.
Ja, ja.
Helt tulletegget, ikke sant?
Du kan jo være jette på utstippet for
å bygge en sånn elektrisk lastebil i Kina,
frakket den til Norge, og så …
Det gikk ikke til ingenting, Trond?
Nei, det tror jeg er null utslipp, det.
I stedet for at vi kjøper den som
er bygd i Sverige, altså, nei, dette er
jo bare tull.
Så, Kina foreslått, altså ikke bygget enda, men
foreslått ny kullkraft i Kina, 161 gigawatt i
effekt.
Ja.
Og det ligger bare på planbordet.
Dette har vi tenkt å bygge.
Hvis du har lyst til å finne ut
hvor mye det utgjør i terrawatttimer, så må
du ta de 161 gigawattene, så må du
gange dem med 24, og så må du
gange dem med 365.
Da har du kapasiteten i terrawatttimer.
Minus to døgn for velikehold, kanskje.
Ja, et eller annet sånt.
Men sånn røffelig.
Så 161 gigawatt er altså umiddelbar effekt.
Det bare pompes ut kontinuerlig, og kullkraft, termisk
kraftverk, det står og pumper døgnet rundt.
Det er, altså, jeg må jo regne ut.
Da snakker jeg videre om byggestart, der de
faktisk har begynt å bygge.
Det er 83 gigawatt, det.
Så da kan du egentlig, hvis du skal
regne på noe, så kan du regne på
291, i stedet for 161.
291 gigawatt effekt gir hvor mange?
Dette ble live, altså.
TVHR år.
Ja, altså, hva var forbruken i Norge?
Vi ligger på sånn 160 terawattimer eller noe.
Kullkraften i Kina er da 2551 terawattimer per
år ved 100 prosent kapasitetsfaktor.
Og så kan du, du kan slå 10
prosent på det, det gjør ingen forskjell.
Nei, det er ingenting å si.
Dette er kullkraft på toppen av veksten i
kullkraft i Kina.
Ja.
Og 291 gigawatt kapasiteten for kullkraftsverk som er
godkjent for bygging eller allerede under oppføring?
Nå, ja.
Altså, til sammenligning, i Norge så har vi
vel totalt sett en sånn garantert effekt, for
det er det som er magasinert vannkraft, da.
Det er vel en 6-20 gigawatt.
Nei, ikke så mye.
Vi bruker 150-ish terawatt i året, og
så har vi magasinkapasitet på halvparten, cirka.
Ja, men sånn effektmessig så har vi liksom
typ 6-27 gigawatt.
Å, ja, ja, i output.
Unnskyld, jeg hørte feil.
Det er liksom til sammenligning.
Vi kan ikke kjøre det kontinuerlig i 356
dager, for da er magasinene tomme.
Ja, nei, det er perspektiven når du snakker
om disse kjennelser, da.
Det er mange av dem.
Og den bygger fælt.
Og så, ja, Kristin Halvorsen, som viser seg
at sitter i et eller annet styr.
En ting er at hun har vært direktør
i Cicero, og er styrmedlem i Statkraft.
Det er veldig sånn energi.
Nå er hun til og med leder denne
kjernekraftkommisjonen.
Det er, vi forventet, veldig nøytralt og fint.
Hun har en stilling til.
Ja, hun har det.
Det er en sexy stilling, altså.
Ja, vicepresident i CCICED.
Det er noen kinesisk deltaker.
Ja, det er en sånn rådgiverorgan for kinesiske
myndigheter og hvordan de skal drive næringsvirksomhet, rett
og slett mot Europa.
Det er en stilling kun en SV'er
kan ta.
Jeg sier det fordi jeg tror den forrige
som satt i den posisjonen, også fra Norge,
som er sletter.
Er det Erik?
Nei, jeg ble litt sikker på hvem det
var nå.
Jeg gikk glipp av det navnet i hodet
akkurat nå.
Jeg husker ikke hvem det var, men de
er glad i å holde seg med Nordmenn
til å gjøre idiotjobber for kineserne.
Ja, men Kristin er i hvert fall veldig
positiv til Kinas utslipsmål.
Hun synes egentlig at Kina setter et tempo
som er til etterfølgelse i resten av verden.
Ja.
Da har hun jo tatt på seg, hun
har på en måte tatt ikke bare en
dorull som hun ser gjennom.
Det er en kjøkkenpapirrull, og så sitter hun
og kikker på akkurat bare sol og vind.
Jeg tror helt ærlig at det hun bruker
å se gjennom, det er sånn kulepennen hun
holder.
Så ser hun gjennom det fra den tjukke
siden, så hun ser bare det lille hullet
i andre enden.
Så det er vel rimelig å anta at
hun muligens ikke snakker om veksten i kullkraft.
Nei, jeg tror ikke det.
Hun må jo snart på banen for nå
til uka, så kommer rapporten til kjernekraftutvalget.
Det blir en spennende lesning.
Jeg tror ikke det, men alle visste hva
resultatet var før det kom.
De kan jo overraske.
Ja, tror du det?
Det er ikke mye overraskelser som kommer i
sånne norske offentlige utredninger.
Nei, denne her tror jeg er spesielt skreddersydd
i bestillingen for å være helt ærlig.
Ja, og jeg vet ikke.
Jeg har jo ikke forutsetninger for å vite
hvor mye kinesiske politikere faktisk vet og forstår
om balansering og alt, men det de gjør
tyder jo på at de forstår mer enn
noen som styrer noe i Europa i hvert
fall.
For de her bygger ut fornybar på toppen
av en vanvittig utbygging av kjernekraft og køl,
og så får du ting balansert, så får
du nytta av vind og sol, på toppen
av at du får enorm grunnlast fra skyttende
kilder og rene kilder som kjernekraft.
Skal jeg gjette, så kjører de kjernekrafttaktene sine
på full spiker, og så lar de vindkraft
og sol bare gå inn med det de
kan, og så regulerer de det med kullkraft.
Så de kompenserer alt som mangler med kull
og gass, for det er rast og lett
å regulere, ikke sant?
Det kan brukes til å...
Gass er det i hvert fall.
Køl er litt trøblete.
Ja, men det er veldig stabilt med køl,
men det er ikke like fort å skru
opp og ned.
Det er det ikke.
Og det er vel egentlig et poeng i
dette, at termiske kraftverk, selv om du kan
regulere dem, så er det litt dyrt å
gjøre, fordi at du sliter på kjeler, og
det handler om temperaturdifferenser, ikke sant?
Så når du skruer av et kølekraftverk, så
kjøler kjelen med seg ned, og så får
du sprektannelser, og du senker levetiden på kraftverket,
ikke sant?
Så ideal situasjon er å ta disse termiske
kraftverkene, og skru dem på når de er
ferdig bygd, og så slår du dem av
når du skal legge dem ned.
Når du sier termiske, det er kjernekraft.
Det er kjernekraft, det er køl.
Det er gass, det er olje.
Gass trenger ikke å være det.
Nei.
Det er det ofte.
Det er ofte det.
Det finnes vel to typer på gass, tror
jeg.
Den ene er kun for å produsere strøm,
og den andre har du restvarme og sånt.
Men da er den ikke fint å regulere
lenger.
Nei, og det du ofte bruker gass til,
er sånn fiderkraftverk som skal regulere topper og
bunner i effektbruken.
Vet du forresten hvem som er Europas aller
største forbruker av gass?
Det er vel Yara, er det ikke det?
Jo, det er helt riktig.
Norske Yara bruker mer gass enn noen andre,
og det er for å lage kunststyrsel.
Det må vi slutte med.
Ja, det sitter akkurat.
Alle spiser organisk grønnsaker som de har dyrket
selv på balkongen sin.
Ellers så går det til helvete.
Nei, en rimelig lesning av verden er at
det er en eneste vinner som står igjen
fra dette, og det er kinesiske myndigheter.
Ikke bare styrer de landet sitt mer kompetent
enn europeiske politikere, men når europeere insisterer på
å være tjukke i huet, i tillegg får
de også et konkurransefortrydd, så de får produsere
alle varene som Europa etterspør.
Det som er greia, det Kina gjør er
jo egentlig bare en respons på Europa.
Men jeg er jo usikker på om det
de gjør egentlig er klokt, for de baserer
seg jo ikke på kost-nytte, på det
de bygger ut, de bare bygger ut.
Ja, og forstå meg rett når jeg sier
klokt, eller at de er lurt, eller at
de er smartere, så er det relativt klokt.
I en verden av idioter og blinde, så
er det den ennøyde konge.
Fordi det lukter jo at det kan risikere
å bli store overinvesteringer på dette her i
Kina.
Og hvis du overinvesterer i noe, så må
du spise fryktelig store tap.
Det må du.
Og det tror jeg kanskje Kina må, for
jeg tror ikke europeisk befolkning generelt kommer til
å akseptere spilleverdettet sånn som det spilles nå,
spesielt mye lenger før de sier, nå er
det faen meg nok, så nå er det
slutt på dette her.
Jeg tror briten har fått nok, jeg tror
tyskerne har fått skikkelig nok, jeg tror spaniolene
har fått det, og franskene er vel ikke
så ille ut til å kjøre enda, for
de har ikke vært like gærne.
– Nei, de har jo kjernekraft og sånn,
men de har jo rotet til ganske mye.
De har en statshjelp fra helvete.
– Det har de.
– Og de har bevilget seg selv både
lave pensjonsaldre og høye sosiale tilskudd.
– Men Europa har funnet ut at vi
må bygge opp forsvarssiden vår, så tror jeg
kanskje de dropper å bestille den fra Kina
da.
– Ja.
– Og der skal jo Frankrike ha en
liten fjer i hatten, for de har vært
nesten litt syktlig opptatt av strategisk autonomi hele
veien, helt siden De Gaulle meldte Frankrike ut
av kommandosystemet i NATO, fordi han synes at
vi styrer dette greiene selv, og så skal
vi samarbeide hvis det blir stor krig.
– Fremstod gævlig idiotisk der og da, –
Det er rett nok tilbake igjen i kommandostrukturen,
men det at de bygger flyet sine selv,
og panservognene sine selv, og stormpanser og alt
selv.
– Men skal vi øke den kapasiteten i
hele Europa for å bygge alt mulig forsvarsmateriell?
Og det skal gjøres i Europa, så tror
jeg da må mye snu i Europa, og
det trenger seg frem da.
– Ja, og det er jo i realiteten
ganske mye som snur nå, det er bare
at det snur så inn i helvete sakte
når det er EU det er snakk om,
men den der Drager-rapporten har jo pekt
på dette.
Det er jo en meme at EU har
regulert AI før de har laget noe AI.
– Det er jo uten tvil.
– Og det de oppnår her i verden
er å få festet bruskorker til flasker mens
man sliter opp raketter i USA liksom.
Og det er jo en sånn sad state
of affairs, men man høster det man sår,
og med tid og stunder og etter veldig,
veldig, veldig mye motstand mot å se virkeligheten
i øynene, så ser det jo ut som
det er en bevegelseretning av at kanskje vi
skal skjerpe oss.
Og det er hyggelig.
– Og så er det spørsmålet om om
du klarer det.
Byråkratiet er noe byråkratiet, og jeg innmener så
tror jeg de har mer makt enn politikerne.
– Det er det.
Og det er klart, har du først satt
i gang ditt industrielle harakiri, så er det
jo litt spørsmål om hvor langt du har
kommet i den prosessen når du bestemmer deg
for at er dette egentlig kjempelurt?
Når du sitter der med sverd i magen
og du begynner å gulpe litt blod og
sånn, og så tenker du, ja, skal vi
tenke på dette en gang til?
– Du har sett den norske vikingserien, Vikingarna.
– Ja, fantastisk serien.
– Helt nydelig.
Jeg har faktisk en kompis som var med
i den filmen som er en av statistene.
Men europeisk, det synes jeg har speilet europeisk
politikk der hvor du kommer opp og så
skal du gjøre etter stupe.
– Ja.
– Og først man tar løpepart, og det
føler jeg, det er litt Tyskland som tok
den.
– Tok det første, og så sitter Frankrike
bak der og sier, ja, dette er egentlig
nødvendigere.
– Jeg har ikke så lyst til dette,
faktisk.
Tar en annen dag.
Tyskland, muligvis også Storbritannia, har hoppet ut for
stupe.
Men jeg tror kanskje resten av Europa nå
har funnet ut at det er ikke så
gøy.
Så mye ære er det ikke i det.
– Nei.
– Og det etterstupe vi snakker om er
at europeiske energikostnader har etablert seg på omtrent
tre ganger av hva de er i USA.
Og der er det to faktorer.
En, europeere er idioter, så de har påført
seg selv høyere priser helt unødvendig.
Og to, USA har vært litt heldige med
en skifarevolusjon og finner olje overalt og det
er gass og alt er billig.
Så det er motsatte faktorer som trekker i
hver sin retning, men du ender da opp
med tre ganger.
Og da er det klart at hvis du
driver kjemisk industri eller gjørselproduksjon, eller hva det
er du holder på med, så blir det
jo vanskelig å konkurrere med amerikanere.
– Det gjør det.
– Hvis de har en tredjedel av kostnaden.
– Det er mulig å gjøre med å
bygge seg en ny fabrikk i USA.
– De har ikke gjort det allerede.
– Jeg vet da faen.
– Men de skulle stenge det igjen, for
fabrikket lenger syr som det er nå.
Det var sånn, nei, dette blir for dyrt.
– Og det som holder Europa flyttende nå,
var det vi var inne på.
Det er norsk gaseksport.
Og det er jo ikke en høy pris
å betale for oss, men vi må da
få litt kjeft, fordi vi er så miljøuvennlige
som eksporterer gass som de trenger til Europa.
Også må de få lov til å kjefte
litt på oss, for vi er så uansvarlige
med miljøet.
– De kan jo bare velge å ikke
bruke den hvis de vil det.
– Vi kunne gjort det, men det gjør
de da ikke merkelig nok.
– Av helt åpenbare grunner.
– Og det er klart, de importerer jo
også fortsatt veldig mye gass fra Russland.
Det er jo fortsatt viktig, og masse som
renner inn i Europa, og de blir kjempesure.
Orbán også er jo pottesur på at Ukraina
syns det er dritt å eksportere det som
finansierer Russlands evne til å føre krig mot
dem over deres land.
Og det er sånn helt uakseptabelt for Orbán.
– Jeg tenker jo at Ukraina burde si
at skal den gassen gå her, så skal
vi ha så og så mye betalt for
det.
Rett i krigskassa vår.
– Ja, men...
– Vi skal kanskje legge om den bipa.
Men det som er morsomt, husker du når
det plutselig var så høye gasspriser i 2022,
så klaget jo Europa, og de ville ha
priseregulering på norsk gass, og det var ikke
måten på.
Men vet du hvorfor den norske gassen var
så skyhøy?
– Nei, greia er at i Norge så
hadde man prøvd å få europeerne til å
gå med på langtidskontrakter på gass.
I mange år.
Og det hadde de sagt nei til, og
nei til, og nei til.
Nei, de skulle ikke...
– De skulle ha markedspris, de.
– De skulle ha spottpris på gass til
enhver tid.
Det var ikke aktuelt å unngå langtidskontrakter på
norsk gass.
Og det betyr også at når prisen skyter
til himmels, – Da får du den spottprisen
du hadde bedt om.
– Ja, du gjør det.
Europa med solide, kraftige fotpistoler stod der og
skøyt seg i foten.
Nei, for de skulle ha russisk gass, helt
til de ikke skulle ha russisk gass lenger.
Hadde de gått inn på langtidskontrakter, så hadde
vi hatt en større gasssektor i Norge, som
hadde levert mer av gassen til Europa, og
man hadde vært mindre avhengig av russisk gass.
– Vi leverer nå over halvparten av rørgassimport
til Europa.
– Ja.
– Som er ganske...
– Det er decent.
– Det er det, altså.
– Jeg tror det, for hvis du går
fem år tilbake i tid, så tror jeg
ikke det var mer enn 30.
Så noen har skrudd opp kranen og økt
produksjonen, og da er klart at da må
vi få litt kjeft.
– Åpenbart.
– Og så importerer vi selvfølgelig mye av
den gassen tilbake, i form av strøm.
– Ja, fordi vi også er gjerne døde.
Men ja, og så suppleres dette med LNG
fra USA.
Vi leverer også over halvparten av LNG-importen
til Europa.
Og da tilsammen får disse europæerne akkurat holdt
det tjukke hodet sitt over vannet.
– Hadde det kanskje vært sunt å bare
skrude ned litt på kranen i noen dager,
sånn at de fikk nesa under og...
– Litt pusteproblemer, og så tar du den
opp igjen, så vil dere ha fastprisavtalen nå,
eller?
– Nei, nå er vi ikke interessert i
fastprisavtalen.
Skal vi ha det nå, så er den
prisen veldig mye høyere.
Langtidskontrakter nå er dyrere enn de var i
2022.
– Ja.
– Ja, nei...
– Men det kan hende at hvis vi
får dyppet tyskerne under lenge nok, så kan
det hende at de går og sjekker om
det går an å skru på noen kjernekrafttaker
igjen.
Det hadde jo ikke vært dumt.
Men de har vel sprengt tårnene og...
– Ja, de har ødelagt...
Jeg har ikke helt skjønt hvor mye de
har satt seg i ustand til å starte
dem opp igjen, men jeg tror det er
ganske mye.
– Ja.
– Men det er jo den vanlige gelman
-amnisje.
Leser i avisen, tenker at dette er sikkert
folk som vet hva de driver med.
– Ikke det, vet du.
Nei, ikke det.
– Det er bare aldri, aldri, aldri.
– Og en eller annen gang i fremtiden,
så kommer man til å ha lærebøker i
industrielt selvmord som beskriver hva Europa har drevet
med disse siste 10-20 årene, med store
advarsler som sier ikke gjør dette igjen.
Men å være profet i sin samtid er
ikke særlig takknemlig.
– Altså, det er jo veldig mye sånn
bare...
Det der med å leve lenge har jo
blitt en populær greie nå.
Og jeg har egentlig ikke noen spesielt store
interesse av å bli 130 år gammel.
– Ja, snakk for deg selv.
Jeg vil gjerne bli 700 år gammel hvis
jeg kan.
– 70-ish, så tror jeg jeg er
lei.
Men en ting jeg skulle like å oppleve,
det var å kunne lese Europas historie om
50 år når man ser tilbake på dette.
Det tror jeg hadde vært skikkelig gøy.
Det å ha levd det.
– Kan du tenke deg hvor frustrerende det
er?
Hvis man blir 240 år gammel, og så
sitter og ser tilbake, og så ser du,
ja, det var feil.
Jeg er stor opptatt av at det var
feil.
Men du ble bare klassifisert som gæren.
Og så var du klimafornekter, og så var
du en sånn idiot som Paul Ehrlich.
Han har vært hørt på i 50 år.
– Ja, han har vel egentlig aldri hatt
rett inn i...
– Komplett salatan, ikke sant?
Og så sitter du der og subber.
Alle skjønner at han tok feil på alt,
hele veien.
– La oss hylle mann.
– Dette er mann.
La oss kjøre lange portrettintervjuer, spørre ham til
råds hvis det er noe sånt befolkningsutviklingsting man
lurer på.
Da har du hva slagt missmil og sånn,
sitte i skyggenes dal og selge noen bøker
til folk som gidder å kjøpe det.
– Kanskje vi skulle invitert Smil til Norge
for å holde fordel?
– Jeg tipper han er interessert i det.
– Everything got a price.
Kronerulling.
– Da må du legge opp sånn vipsgreie
på sidelinja.org.
– Det er topp.
– Med innsamling for å få hva slagt
smil til Norge.
– Han har skrevet lenge.
Han er sikkert i livet fortsatt.
Jeg vet ikke hvor gammel han er.
– Jeg tror han også må begynne å
lure på noen norske...
– Han må begynne å bli ganske lei
av å ha rett.
– Ja.
– Det er ikke litt moro engang.
Kan noen.
– Han leser historien om Europa om 50
år.
Det tror jeg han sikkert sier.
Er det ikke død fra før, så kommer
han selv og river seg over å være
død da.
– Jeg vet ikke hvor mye mer det
er å si.
Vi burde ha en egen episode på Paul
Ehrlich og den kronidioten han er.
– Ja.
– Eller var.
– Det er kanskje noen flere som burde
være med i den kronidiotepisoden.
– Er det noe Paul Ehrlich fortjener, så
er det en egen kronidiotepisode.
– Bare til ham.
– Ja.
Jeg kom bare på at det er en
danskere vel også som...
– Ja da.
Han kan få sin egen...
– Han kvalifiserer kanskje.
– Ja, han også trenger å kvalifisere til
egen episode.
– Og de er jo fullt ut samme
ulla.
Det er Malthusianere.
– Og hvis noen skulle lure, vi har
snakket om begge disse to idiotene med Øystein
for et års tid siden.
– Det stemmer godt.
– Ja, søkbart å...
Vil jeg forestå, det er veldig verdt å
høre gjennom.
– Det gjør det.
– Tror vi sier takk for i dag,
ja.
– Ja, ha en fortreffelig dag.
– Ha det.
Takk for at du hører på Sidelinja podcast.
Snakk gjerne om oss.
Like, del og anbefale oss i podcast-appen
din, eller delta i kommentarfeltet på YouTube.
Har du ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidelinja.transistor.fm