Velkommen til Sidelinjen, podcasten for politisk hjemløse.
For folk som kjører med ruter.
Rundt bord i dag, busspassasjer Arne Eidshagen og
Meisel Vegard Kness.
Ja, en bussjåfør er en mann med godt
humør, det vet jo alle.
Ja, bortsett fra hvis han er i ruter.
For hvis han er i ruter, så har
han jo så jæklig mange sjefer med millionlønn.
Det er noe jeg tror det kan være
litt strevsomt å ha så mange sjefer.
42 av dem, faktisk.
Ja, ja.
Og så har vi jo snakket før om
denne millionlønnsgreia.
At det er litt sånn, kanskje vi burde
indexjustere det til 2 millioner lønn, eller et
eller annet sånt.
Men, ok.
Ja, det er litt sånn, ja, ok.
Nei, altså, hva vet jeg, det må jo
være mange som jobber i ruter.
42 ledere, som er jo godt betalt.
Nei, hva skal man si.
Problemet med sånne organisasjoner er at du har
jo ikke noen sånn ordentlig markedsmekanisme, som kan
ordne opp hvis det er gjert.
Jeg må si, jeg hisser meg ikke på
at folk tjener penger, men jeg synes det
er bedre at, også hvis høy lønn representeres
løsning, så synes jeg det er bedre at
det skjer i privat sektor, for der kan
du jo velge om du vil være eier
eller ikke.
Ja, og så snakket vi jo om i
statsbudsjettepisoden, at mye av statsbudsjettet er jo overføringer
til husholdningene.
Og så er millionlønn en måte å gjøre
det på.
Ja, klart.
Men man har jo et visst marked, faktisk,
også i offentlig sektor.
Og en sammenligning er da et politidistrikt med
like mange ansatte som Ruter.
Har da én politimester med lønn på 1
,3 millioner eller noe sånt.
Og det er jo klart at det sier
noe om...
Det er en interessant sammenligning, ja.
Ja, og da kan man jo spørre seg,
fordi Ruter heter jo Ruter AS.
Ja.
Mens politiet heter Etaten.
Ja, det heter ikke politiet AS, det gjør
det ikke det.
Nei.
Og da kan man jo spørre seg om
denne markedsifriseringen av offentlige tjenester.
Fordi Ruter er for alle praktiske formål en
offentlig tjeneste.
Det er givet av det offentlige, drivet av
det offentlige.
Premisserammen settes av det offentlige.
Anbudene drives av det offentlige.
Konkurransen er minimal.
Det er for alle praktiske formål en monopolbedrift.
Selv om de nominelle anbudene sikkert indikerer at
det ikke er helt sånn, men det er
nok egentlig helt sånn likevel.
Og da er det jo noe med, ikke
sant, når jernbanene splittes opp i små biter
og alt blir hvert sitt AS eller ASA
eller et eller annet.
Og så får du en sånn der drive
underliggende til å, ja, inflatere lønninger for en
svær kommunikasjonsavdeling, de greiene er sånn.
Og det er kanskje et typisk mønster.
Du, altså, jeg mistenker jo litt det.
Jeg tror jo at når man har laget
aksjeselskapet av egentlig offentlig virksomhet, så har jo
hensikten min helt sikkert vært å prøve å
gjøre det så markedsnært som mulig.
Men jeg har en mistenke om at det
du egentlig oppnår, det er bare det at
du får en aksept for langt høyere lønninger
enn folk hadde før.
Ja, og så er det, ikke sant, det
er en sånn der, har du hørt begrepet
Cargo Cult Science?
Ja, absolutt, ja.
Ja, ikke sant, det er en sånn morsom
greie.
Cargo cults er jo, under 2.
verdenskrig, så var det jo masse sånne øde
øyer med noen urinbyggere på, nedover i stillehavet.
Og så er Japan og USA sintet på
hverandre, så det kommer jo ramlene inn, sånn
svære industrielle, ikke sant, det kommer manna fra
himmelen, fallskjermer og setter opp flystriper og forsynnings
- og logistikbaser og sånt.
Så det er jo en sånn helt vanvittig
ressursinnsats, som kommer ramlene inn på en eller
annen øy hvor det bare bor 19 buskmenn
fra før.
Og så står disse buskmennene og ser på
dette, og så, helvete, disse gudene i søllefuglene
kommer med alle disse goodiesene.
Og så får de spise litt halas og
artig og faen for en tid, liksom.
Og så slutter 2.
verdenskrig, like rask som det begynte.
Og det kommer ikke noe mer av forsyninger
fra himmelen.
Forsynningsgudene har sviktet.
Så var det noen antropologer og sånt som
begynte å reise rundt på disse øyne noen
år etter krigen.
Og da fant de sånn fullt operasjonelle flyplasser,
hvor de innføtte, hadde bygd flystripe.
Og det var tidligere med, de hadde laget
sånn headset med antenne på, av skjell og
en pinne som var antenne.
De hadde gjort alle bevegelsene sånn som de
hadde sett at det var gjort, for å
få disse forsyningsgudene til å komme.
Ja, så de ville rett og slett utøve
litt magi for å få tilbake alle goodiesene.
Det er det som er kjent som cargo
cult.
Det er det.
Altså, du følger formatet.
Du prøver å imitere formatet uten å forstå
mekanismen under.
Og cargo cult science har jo da vært
begrepet for kanskje kalt det fysikkmissunnelse.
At noen sånn såkalte videnskaper tok på seg
hvite frakker for å se litt bedre ut.
Og det var begrepet det her.
Og jeg bare opplever det som en parallell
med den der med AS-ifiseringen av offentlig
sektor.
At det er en sånn ...
Du vil ha egenskapene til privat negenstem, ikke
sant?
Så du putter bare strukturen opp på feil
incentivemodell.
Ja, ja, ja.
Fordi hvis du fortsatt har monopol ...
Klart du kjøper det.
Så blir det jo bare gærent, ikke sant?
Ja, hvis det blir det.
Og det er jo dette jeg opplever at
Høyre driver med hele tiden.
Det er sånn her cargo cult privatisering.
Ja, du tenker på jernbanedrift og den slags.
Ja, altså det er så jerndødt.
Og det er liksom helt for å privatisere
jernbanen, men ikke med fortsatt monopol.
At du skal konkurrere om hvem som får
leie togsettene som går oppå de offentlige skinnene.
Det er ikke marked, altså.
Nei.
Sorry.
Generelt sett får vi ikke til tog her
i landet.
Det får man jo ikke til i Nordland.
Nei, altså ...
Det er jo bare tull.
Jeg tror selvsagt i Tyskland så er det
ikke sånn at ...
Så er det ikke en sånn ordnung på
seilen lenger.
Nei, ja.
Jamt sluttgitt.
Jeg hørte en eller annen tysk jente som
bodde i Norge som liksom forteller om hvordan
det er å være tysk, hvordan det er
å være nordmann, og bare myter om det
ene og det andre.
Hun trekker frem som den fremste myten om
Tyskland er at togene fungerer.
Ja, det er ikke sant.
Det har de ikke gjort på veldig lenge.
Nei, det var før.
Så det ...
Men ...
Disse 42 lederne med millionlønn, og ...
Ja, dette virkeområdet, og stillinger som fyller seg
på kommunikasjonstaber som må ha nye kontorer fordi
de er for mange og sånn.
Eksempel på Parkinsons lov.
Ja.
Ideen om at oppgavene utvider seg til den
tiden og anledningen du har til å gjøre
dem.
Det er ikke sant.
Så har du ansatt en byråkrat, så kommer
det til å akkumulere seg oppgaver ganske snart.
Ja, nei, det stemmer det.
Og jeg tror vi er jo særlig følsomme
for det i Norge, fordi vi har en
så rik stat.
Og dermed så er det jo lett at
det blir ansatt noen byråkrater, og det samler
seg noen oppgaver litt sånn historisk her, ikke
sant?
Og fort vekk så er staten en ganske
stor andel av økonomien.
Det skjer fortere enn man skulle tro.
Er det sant det?
Nei, jeg mener sånn ...
Jeg ser det i min hverdag som en
helsebyråkrat.
Det liksom popper opp en ny stilling, også
fordi en oppgave som vi ikke hadde i
går.
Men i morgen så kan du banne på
at du trenger mer folk der.
Og det er liksom sånn ...
Denne assifiseringen også, så er jo det på
mange vis ...
Det er jo det samme som man snakker
om med disse helseregionene nå, så man endelig
begynner å få igjen noen annen idé om
at skal vi forlakte oss til fannskapet snart?
Fordi det er en sånn ...
Du skal liksom få inn mekanismene fra det
private, med eierstyring og et styre og ansvar
og alt det der.
Alt du ender opp med er en sånn
pulverisering av ansvar.
Det er fortsatt staten som driver det, men
de har plutselig ikke det direkte ansvaret lenger,
så du kan alltid peke på dette styret
i helseregionen for å ha gjort kjerneprioriteringer.
Det blir jo samme med disse AS-ene.
Ja, det blir helt på denne.
Du lager en sånn pulveriseringsmekanisme, men så lenge
du ikke har et reelt marked under.
Altså at disse tingene kan gå konk og
bli borte, og at produksjonsmiddelene overføres til kompetente
hender.
Da har du altså ikke et marked.
Nei, altså har du ikke et marked, så
har du ikke et marked.
Men vet du hva?
Dette minner meg faktisk om ...
Det har jo vært en tildeling av Nobelprisen
i økonomi.
Ja, den gikk ikke til ruter, eller?
Den gikk ikke til ruter, nei.
Det har du rett i.
Men den er delt mellom tre økonomer, og
de temaene som de har jobbet med, det
er det ene, hvordan teknologisk utvikling driver for
økonomisk vekst, men det er det neste også.
Hvordan kreativ destruksjon er en viktig drive for
økonomisk vekst.
Det er jo det vi mangler.
Mer spesifikt er det en kar som heter
Joel Mokur, som har jobbet med hvordan vedveiende
økonomisk vekst er et resultat av teknologisk fremgang.
Så er det to andre karer, Philippe Aguillon
og Peter Howitt, og de er det som
jeg har jobbet med å vise til hvordan
kreativ destruksjon, som gir mulighet for at nye
teknologier og innovasjon kan erstatte gamle strukturer.
Det som ble påpekt av Nobelkomiteen er jo
at historisk har ikke en vedvarende økonomisk vekst
vært standard, snarere tvertimot har økonomisk stagnasjon vært
hovedregelen, og så tenk middelavdelen.
Det er jo bare siden industrielle revolusjoner at
du har hatt vedvarende vekst.
For å ta dette tilbake igjen til isofiseringen
av offentlig virksomhet, da mangler den kreative destruksjonen.
Det gjør det.
Det er jo verdt å nevne i sammenhengen
at det er Nobelprisnivå på det vi har
drevet med i 180 episoder.
Ikke sant?
Ja, men det er riktig.
Vi erstatter jo gamle strukturer, og vi gjør
det på en måte som er billig, så
det er jo findrift.
Skal vi ta med en liten gladenhet også?
Det kan vi gjøre.
Det er nok fortsatt ikke Nobelprisnivå på det,
men byrådet i Bergen har altså redusert bemanningen
i kommunen, byråkraten i kommunen, for første gang
i Bergens historie.
Er det mulig?
Det får den si.
63 administrative stillinger.
Det er faktisk Høyre som har gjort dette.
Oi.
Ja, ja.
Så det skal de ha for.
Ja, det har du rett i.
Da får vi gi Høyre klapp av skuldrene
i motsetning til hva vi pleier å gjøre.
Byrådsleder Kristine Meier skal ha kredit der altså.
Ja.
Ok.
Og i den korte pausen vi har hatt
nå, som dere lyttere ikke har hørt, så
har bortkommende sønnen Trond kommet inn døra her.
Forsovet og glad.
Ja.
Det har vært en sei helg til frem
og tilbake til Bergen.
Da sover man litt lenger, men jeg hadde
tenkt at jeg skulle vært hjemme sånn i
9-10-11-tiden i går kveld, men
det ble klokken 3 i natt.
Hvorfor det, Elis?
Nei, jeg ...
Var det så gøy å kjøre at det
bare tok en om meg?
Jeg fant ut at jeg skulle reise og
hente en henger vi har kjøpt for å
ha til den elektriske lastebilen på jobb.
La meg si det sånn.
Denne planen de har om å bruke elektriske
lastebiler på godstransport ...
Jeg har spørsmål.
Jeg har mange spørsmål, og jeg skal gjerne
ha med meg Eivind Trædal på en tur
til Bergen og tilbake.
Ok.
Så du har kjørt elektrisk lastebil, tom, fra
Oslo til Bergen og tilbake.
Ja.
Hvor mange ladestopp?
Jeg klarte meg med seks stopp på turen,
og da har jeg vel brukt sånn ruffelig
seks-sju timer på lading.
Kanskje mer også.
Jeg har ikke regnet helt nøye på det,
men det tok mange timer.
Ja, for det er jo interessant, og det
går litt inn i tema her.
Vi snakket i forrige episode om statsbudsjettet, og
der er jo et av kuttene i elbilfordelene.
Ja, det stemmer jo.
Som momsfri taket.
Grensen går fra 500 000 til 300 000.
Hvilket betyr at ingen elbiler har momsfri tak
lenger vel?
Eller jo, det er kinesiske.
Jo, men det er ikke sant.
Du har momsfri tak opp til 300 000,
og så ikke over.
Så det er jo bare en prisøkning, om
du vil.
El på personbil er jo greit nok i
hodet mitt.
Det er ikke min kopp te, men det
kan fungere for mange.
Men på tungtransport, og spesielt når man sier
at dette skal kjøre langt, man som kjører
fra Oslo til Bergen.
Tilbake igjen, jeg bare testet da det var
fulllada i Lærdal.
100% batteri.
For det er siste ladestopp før fjellet, så
jeg tenkte, ok, da skal vi ha fullt
batteri, og så begynner vi å kjøre.
Så det er liksom en time og 25
minutter for å lade der.
Mye strøm tror dere hadde da jeg kom
på toppen av Hemsedalsvell, som er 4,5
mil.
Nei, da hadde jeg 48% igjen.
Det er klatringen da, som er 7%
batteri.
Ja, den brukte da 52% av batteriet
på å kjøre tom, med en tom henger
som ikke veier noe.
Den veier under 6 ton, så det er
en veldig lett og fin henger.
Den gikk veldig lett og fint.
Det var noe som gjorde meg litt glad.
Og så klarte jeg at nedover en da,
så brukte jeg 4% før jeg er
i gul.
Jeg kommer til gulslepp, som de kaller det
oppi der, før jeg må lade igjen.
Men da plugger jeg til laderen på 17%.
Da trengte jeg ikke å lade fullt for
å komme tilbake, så da sto jeg bare
en time.
Men det er jo verdt å si da,
at det kommer an på innretningen på den
bilen du kjører.
Har den for lite batteri eller noe sånt.
Har du en Nissan Leaf fra 2011, så
kommer du ikke så jævla langt.
Har du en Tesla fra 2025, så begynner
det å overføles som en bensinbil igjen.
Ja, men det er noen begrensninger som dukker
opp i de store bilene, som ikke dukker
opp i de små.
Ja, jeg kunne hatt mer batteri.
Jeg kunne hatt to batteripakker til, da hadde
jeg hatt 6 i stedet for 4.
Eller om jeg hadde hatt 50% mer,
eller om jeg kanskje har 6, så kunne
jeg fått to til.
Kanskje jeg kunne fått 25% mer batteri.
Ja, men det blir tungt som faen.
Ja, det er et problem, ikke sant?
Du har en vektbegrensning i forhold til.
Den er allerede kommet.
Kjører du elektrisk, får du lov til å
øke til at totalvektet blir med 2 ton.
Det vil si at jeg får ikke lov,
for jeg har 4-akselet bil, men hvis
jeg hadde hatt 3-akselet bil, eller 2
-akselet bil, så kunne jeg løpt den med
2 ton.
Det er helt logisk.
Nå ventet jeg på en logisk forklaring, men
jeg skjønner at den ikke kommer.
Nei, den kommer ikke videre helt at.
Det er sånn helt tiltullet.
Vi vet at det er en vektgrensning utifra
VEF-klassifisering, og det er det.
Normalt må det være 50 ton, så har
man noen sånne modulgreier, så kan man komme
opp til 60.
Men når du begynner å sette inn masse
batterier, så spiser det opp veldig mye av
vektet, så derfor får man på elektrisk, i
stedet for 50, så er det 52.
Men det er ikke nok.
Nei, for vektet av batteriene blir mer enn
det du får gratis.
Ja, ja, den blir mye mer.
Jeg hadde likbil som jeg har nå i
diesel.
Hvis jeg tok av alt, 13-14 ton,
nå må jeg være 17 ton, og jeg
har ikke alle batteripakkene engang.
Så du spiser opp av alt mulig rart.
Men når vi nå skal til lullerchips-samfunnet,
hvordan tror du det kommer til å se
ut?
Jeg tror ikke vi skal til lullerchips-samfunnet.
Jeg tenker det sånn at man har prøvd
å ignorere virkeligheten lenge, men konsekvensene av å
ignorere dem, de kommer uansett.
De ignorerer du ikke.
Det går ikke å ignorere det.
Så dette her stopper seg veldig fint selv.
Det betyr jo bare at du trenger så
mange flere biler for å gjøre den samme
jobben, fordi produktiviteten per kjøretøy blir lavere.
Hvis du må ta med fire ton mindre
og bruke litt lengre tid, så er det
sånn at da kan ikke du kjøre og
levere på fire forskjellige steder i Bergen.
Du må levere på ett, så må vi
ha andre biler til å kjøre ut etter.
Så trenger man plutselig flere biler.
For hver tin elektriske bil som kjører ut
til Bergen, må man ha en bil nummer
11 hvis den skal være hel.
Så faller dette på seg.
Da kan jeg si at jo, det ser
bra ut på klimaregnskap, men du har ingenting
å si på klimautslipp, fordi det du gjør,
er bare å bygge.
Lage flere miljøkostbare elbiler, batteripakker.
De fleste som kjører biler som går mellom
øst og vest, nord og sør, de stopper
ikke og leverer et last komplett, og så
reiser de, snur de opp et last til
og kjører tilbake.
Men man har gjerne mange stopp.
Jeg kjørte tidligere på 15-18 stopp, med
semi-trailer rundt i Bergen, eller stavanger, eller
dronner.
Det var liksom normalt.
Når du har så mange stopp, du får
ikke til det med den elektriske.
Det går ikke.
Da må du ha flere biler.
Mindre effektivt.
Du må ha mer terminal, mer småbiler til
å kjøre til.
Det er ikke noe klimagivist på det.
Jeg mener, på et vis så vet jeg
intuitivt at du har rett.
Fordi det er innført som offentlig politikk å
ha det.
Da vet du at det ikke er rasjonelt.
Men det du gjør er å bruke mer
ressurser på å gjøre den samme jobben, ikke
sant?
Hvordan var dette igjen?
Hvis du bruker mer ressurser på noe, er
det da sannsynlig at det har større eller
lavere utslipp.
Nei, det kan du si.
Du hadde et eller annet regnestykke med kroner.
En sånn tommelfingerregel, den er jo langt fra
precis, men du sier gjerne at prisen på
noe er en god proksi for utslippene.
Hvis du har noe som er jævlig tomt
og stort, men billig, så blir transporten av
det, hvis du skal ha det fra Kina,
så blir transporten av det, har en del
utslipp, men produksjonen av det har ikke like
mye, for det er ikke så komplisert.
Men hvis du skal frakte en iPad, så
er prisen høy per vekt.
Det er gjerne en proksi, for da har
det vært ganske mye avansert kruvedrift og logistikk
og forskjellige jordarter og mye greier som har
gått inn i det.
At du sånn røffelig kan si at utslippene
nærmer seg hverandre.
Koster noe 10 000 dollar, så er det
egentlig at det selvfølgelig ikke er presist eller
riktig i alle sammenhenger, men det er sånn.
Men jeg tror det er en veldig grei
måte å regne på hvis man skal drive
logistikk og transport i Norge.
Da tror jeg det er et veldig godt
eksempel på det.
Ja, og med batteribiler så er det klart
at det er en del mer ressursinnsats som
går inn og lager bilen.
Og det er jo rett og slett fordi
den er tyngre, så det går mer råmaterialer
inn og det skal mer kruvedrift eller gjenvinning
eller et eller annet til for å sette
den sammen.
Den koster 2,5-3 ganger så mye
å kjøpe som det en dieselbil koster.
Det må jo være byttet av hydrogenbiler da.
Vi hadde jo hydrogenfilestasjonen i Sandvika.
Ja, den som eksploderte.
Når den ble borte så var det ingen
som hadde lyst til å drive den, det
var andre av dem.
Jeg kan fortelle at den plassen som den
hydrogenstasjonen stod på, den bruker vi nå til
rigg tomt på jobben min.
Det vi har gjort er å jage vekk
politiet og folk i kommunen og rettsvesenet som
er borte der.
De er nå jaget vekk for at vi
skal ha riggplass.
Det er jo artig med det da, fordi
at det regnes det ikke på hydrogen, det
er jo helt sprøtt, for hydrogenen må jo
produseres, så det er jo bare et medium
for å lagre energi.
Det betyr jo egentlig at du tar strømmen
fra kontakten, og så bruker du opp veldig
mye av den på ...
Elektrolyseblant, ikke sant?
Og så ender du opp med, og det
verste er at elektrolyse er jo en veldig
dyr måte å lage hydrogen på.
Så den måten du gjør det på egentlig,
det du kaller for brun hydrogen, er jo
egentlig bare at du tar metangass og spalter
den, og så slipper du ut karbonet og
tar med deg hydrogenet videre.
Og da har du gjort utslippene på produksjonsleddet,
så det er jo helt idiotisk, ikke sant?
Men gjør det du nå med elektrolyse da,
så er det jo rent vann inn, og
så får du oksygen ut i lufta, og
hydrogen på tanken.
Men da har du brukt ganske mye energi
på å konvertere det du hadde i veggen
til hydrogen med potensielle energi, og da har
du vel halvert og vel så det innsatsen.
Og så skal du putte dette inn i
en bil og setter det under trykk, som
drar enda mer energi, og så skal den
bilen konvertere det tilbake til elektrisitet for å
kjøre det ut på drivverket.
Og da har du bygd en bil med
både brenselceller og full eldrift og konverterings altså,
energitappet på hele runden der, så det er
jo helt vanvittig.
80% eller noe sånt, ikke sant?
– Du får en gammel dieselbil som blir
veldig effektiv.
– Ja, det er noe med det, og
så er det noe med at man har
da sittet på stortinget og liksom pushet dette,
og regnestykke utgangspunkt er at dette gir ingen
mening uansett hvordan du snurr og vender på
det, fordi man pisser energi ut av vinduet,
og så gjør man det likevel.
– Jeg tok meg med en kompis på
en tur til Bergen, og sånn, så var
det noe å gjøre.
– Og derfor batteriet gikk ned så fort,
vet du, fordi du hadde med deg en
blindpassasjell.
– Ja, bare dødvikt.
Det var bare sånn, så kjører vi frem
og tilbake.
Jeg har jo hørt folk si dette, og
snakke om dette, og si at dette er
tullete, og i det hele tatt.
Men det å oppleve, det å oppleve hvordan
dette faktisk er, for det mangler jo all
infrastruktur, så det å finne lading, jeg måtte
prøve fire eller fem ladere på gul, for
jeg kom til å se at jeg faktisk
fikk lada, ikke sant?
Enten så lada de med alt for lav
effekt, eller så klarte de ikke å starte
ladinga, eller så streiket ladinga, så de måtte
bytte å finne en annen, for han dør,
det baller jo på seg, ikke sant?
Med det å se dette her, og hvor
gært dette er, du må ta med deg
en eller annen politiker på tur og kjøre
til Bergen og tilbake, bare så de forstår
hva dette er for noe.
Men fysikken i det er jo interessant, ikke
sant?
For det funker for personbiler, med el, ikke
sant?
Det funker bra nok.
Det funker for de fleste som ikke skal
kjøre så langt med personbilen, ikke sant?
Ja, og så funker det til og med
til litt langtur, ikke sant?
For det er et forhold mellom objektiv størrelse.
Alle har sikkert hørt den der anekdoten om
hva hvis insekter var så store som elefanter?
Og så får du den der greia med
at nei, men det hadde ikke funket, for
da hadde de kollapset under sin egen vekt,
ikke sant?
Lunger i EXO skelettet sitt og alt det
der, sånn.
Så objektiv størrelse er en ting i seg
selv, ikke sant?
Du får mer vekt, mer energi, mer kostnad
for å drifte noe, og da ender du
opp med at et lasteskip, sånn det er
helt utenkelig at det kan gå på el,
ikke sant?
Fordi at batteriene og den relative vekten av
ting blir alt, alt, alt for mye.
Og der er jo lastebilen i en mellomposisjon,
ikke sant?
Den er veldig mye større enn en liten
elbil.
Men du er ikke helt der at du
kan få det til å funke med tungt
last og alt det der.
Du skal ikke legge den til varebil, ikke
sant?
Varebil med begrensning 3500 kilo, for det er
det førekortet til de som kjører varebil.
Og så har du en sånn som er
en varebil, så diesel tar den 1100 kilo,
omtrent, hvis du har en stor varebil.
Har du den samme varebilen som elbil, og
det finnes jo plentig av det, så tåler
den fire, kanskje 500 kilo, det kommer litt
til å gjøre på hvor stor batteripakke du
har bestilt i bilen da.
Når du mister så mye, jeg testet å
kjøre en sånn, noen 8-paller som det
heter, en liten 3,5-talls varebil med
løftlem og sånn.
Så kjørte jeg den rundt ned til Mossåp
igjen.
Og da var det sånn, den stod på
lading på natta, da var den allerede fullladet,
så den var sånn 85 prosent.
Det var vinteren.
Jeg fikk kjeft fordi jeg brukte varmeapparatet på
vei til Moss.
Det var 20 minus, fordi da kommer du
ikke, da kan du hende du må lade
på vei ned til Moss, i stedet for
å kunne kjøre opp til Vestby etter at
du har passert, altså etter du har lastet.
Og det er sånn, og det som er
kjent kjærlig det var jo ikke noen kapasitet
på den bilen, så den gikk jo med
500-1000 kilo om for mye bak i
den hele veien opp fra Moss hver dag.
Det er ikke mulig å få til med
en sånn da.
Det er jo artig, jeg nevnte tidligere det
ligger en sånn liten turistkrusbåt utenfor operanen i
Oslo.
Det er jo en sånn flott katamaran, som
du kan leie til sånne firmaarrangementer og ha
fjordkrus der.
Det er jo selvfølgelig elektrisk, det er bare
at det er ikke noe lading for den
i Oslo, så den har jo et aggregatbakt
på, sånn brrrr Den er jo der sånn
bare fordi at det sitter MDG'ere i
bystyret i Oslo som har bestemt at vi
skal ha L-katamaran, vi skal ha L
-fly, vi skal ha L-alt mulig men
du har ikke infrastrukturen, og du har ikke
gangsyn til å skjønne at du må gjøre
rasjonelle ting og ikke irrasjonelle ting.
Og bare det å bygge den infrastrukturen, det
koster jo det hvite ut av eier, ikke
sant?
En ting er at du skal ha 250
kilowatt til å lade en bil, men hvis
du skal ha tomtransport så må du kanskje
i på gol ha etter hvert 350-400
per bil.
Du ser jo disse Tesla 750 er vel
det største som er planlagt nå, og det
er noen nye biler, men de må utvikle
biler som klarer å ta imot så mye
lading, så den største er jo på 375
kilowatt, det er det maksimale den klarer å
ta imot.
Ja, men jeg tror de der Tesla-Semiene
tror på 1 eller 1,2 megawatt og
ladere som goes with it.
Men det er jo ingen som har bestilt
en Tesla til Norge enda?
Nei, det er ikke de salgselger så det
er ikke så rart.
Kunne vi importert denne likevel, men det er
bare som nei.
Glem det.
Men uansett, så må du ha så mange
ladepunkter som kan ta og håndtere det, og
da må du ha så mye strøm tilgjengelig
og dette blir litt sånn sjokk for systemen
i elnetet i nærområdet, du plugger inn to
stykker samtidig og skal til sammen dra 10
,4 megawatt da.
Hvis det kommer sånn kjempeplutselig så skjer det
ting i nettet, du må ha mye å
stabilisere med.
Det gjør utslag.
Jeg forstår meg liksom at dette er ikke
den typen teknologisk innovasjon som driver økonomisk vekst
også, sånn som vi er karene som fikk
Nobelprisen og har forsket på.
Nei, det kan du si.
Det er kanskje litt derfor en del EU
-land har blitt litt mer sånn tilbakeholdende med
disse utslipps kravene, altså om plutselig nok norske
politikere ikke utrolig hva oljepenger gjør med fremtidsoptimismen.
Men ja, for å fordi bakgrunnen for at
politikerne var giret på hydrogen er jo da
nettopp det vi snakker om nå, altså med
vekt og absolutt, det er helt urealistisk å
bruke eldrift på skip for eksempel i hvert
fall uten at det er drevet av et
kjernekraftverk.
Sammen med fly, og der er problemet litt
annet, det er tettheten på det blir for
tungt.
Men for skip i hvert fall så har
jo liksom hydrogen vært en potensielle løsning fordi
at du kan få nok energi inn til
å drifte et skip over en lengre periode.
Det er bare at det er utrolig ressursløsende
å produsere hydrogen som du skal putte inn,
men jeg mener skal du ha null utslipp
så er det en måte å gjøre det
på.
Så har noen politikere sett seg blinde på
det fordi de skal ha dette null utslipp
samfunnet koste hva det koster vil, og så
peiser de på, ikke sant?
Så er det utfordringer med hydrogen krever vanvittig
stort volym, ikke sant?
Det er mye energi per tonn.
Men ikke hvert kubikmeter.
Men derfor skip funker, men fly ikke funker
da med hydrogen, ikke sant?
For et skip kan du alltid avse ganske
mye plass da, selv om det er utrolig
tunge de der trykkkontenerne du må ha det
i.
Nå slår det meg at vår venn og
venn av podden Peter, kanskje han kan få
tilbake luftskipet sin da?
Jeg vet ikke.
Men de er det er jo problemet med
hydrogen, det er så jævlig små atomer.
Det hadde jo vært morsomt å bygge luftskip
av det, men det er jo nesten ikke
noen materialer som klarer å holde på hydrogen,
så det lekker som faen, uansett hva du
utfører.
Det er jo også sånn var det etter
nå.
Man frakter hydrogen på vogntog, og man har
jo hydrogenbått i Norge en ferge, men den
går jo litt sånn oppi nordvestlandet, og den
må få sin hydrogen fra Tyskland.
Det går fire tonn hydrogen på et vogntog
fra Tyskland opp, det er det de får
med seg, ikke sant?
Så de må kjøre, og dette er jo
spesielt konteinere, og de får ikke kjørt noe
annet, så de kjører jo da fra langt
nede i Tyskland opp, og så leverer de
hydrogenkonteiner, og så tar de med seg en
tom hydrogenkonteiner, og så kjører de tilbake igjen.
– Den lastebilen er ikke en hydrogenlastebil, er
den det?
– Nei, den er jo ikke det.
– Da hadde du ikke hatt plast i
konteinere.
– Hvis du skulle ha hatt med deg
diesel til desseden, bare for å sammenligne, så
kunne du ha hatt med deg 30-ish
tonn, kanskje litt over, med diesel på den
samme strekket, og da vil jeg jo si
at du har flyttet veldig mye mer energi
med 30 tonn diesel enn med 4 tonn
hydrogen, for det er jo ingenting.
– Nei, men på sett og vis kan
du jo si at du har sikkert brent
ganske mye diesel på den turen opp og
ned da.
– Jeg lurer på om de bruker mer
enn ferge på leveringa.
– Så dette er ja, definisjonen på symbolpolitikk.
Hva ville disse økonomene dine sagt til det,
Arne?
– Nei, jeg tror i hvert fall at
de ville sagt at dette var ikke det
de hadde skrevet av meg.
– Da lurer jeg på om vi bare
skal slutte av galskapen her.
– Ja.
– More to come i neste episode.
– Jeg lurer på det.
– Det går aldri tomt, så dere trenger
ikke bekymre dere.
– Nei.
– Skal ikke greit.
– Eller kanskje ikke.
– Nei, ja, det skal gå på et
vis.
– Det går ikke tomt for galskap, så
dere prøver å bekymre dere, er vel egentlig
det man skal si det på.
– Denne podden går på galskap.
Takk for i dag.
Ha det bra.
– God aften.
– Takk for at du hørte på sidelinja
podcast.
Vi vil gjerne nobrere ut, så hvis du
snakker om oss, deler oss, eller anbefaler oss
i podcast-appen din, så er det høyt
verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidlinja.transistor.fm