Velkommen til Sidelinjen, podkasten for politisk hjemløse.
Folk som gleder seg til jul, og folk
som håper at det er lenge til jul
her.
Regjering er ikke løsningen til våre problemer.
Regjering er problemet.
Da trives du godt i stua her da?
Ja, her er det ikke et problem.
Her er det ujulete til godt over julehaften.
Skal det sies at i dag skal jeg
gå hjem og trykke på bryteren for julestjerneren
som var hengt i vinduesiden i fjor.
Med og uten lys.
Får man å tenke på Arthur's Tavern i
New York.
Der har de liksom sånn julepynt hele året.
Det er sånn deres greie.
Det er ikke noe for tråden, det tenker
jeg.
Da hadde det blitt hytting med neven.
Kan ikke gå inn der.
Går ikke.
Nei.
Det skal aldri bli sånn.
Kan dra dit akkurat på julehaften da.
Du, vi har jo så vidt vært innen
vitron.
Dette med elektrifiserte byggeplasser og sånn.
Men det var jo en interessant podcastprat mellom
Borten Moe.
Hvem var det han pratet med da?
Hvilken podcast var det?
De var på Nes, ja.
Nå står det helt stille for meg.
Det var Borten Moe.
Det var ikke en idiot, den andre som
var til sted der.
Jo, det var selvfølgelig Jonny Hesthammer.
Hesthammer, ja.
Jeg hadde helt rett, det var ikke en
idiot.
Snarere etter hvert imot.
Der legger Borten Moe noen tall på bordet.
Ikke helt ukjente tall, må jeg innrømme, men
verdt å gjenta.
Det er jo hyggelig at det kommer i
mange podcaster.
Mer kostnad for å elektrifisere en byggeplass, for
å bygge boliger, og så blir jo kostnaden
omtrent den samme uansett for hva kvadratmeter du
bygger og sånn, men det er jo 340
000 kroner per boende.
Da sparer man tre tonn CO2.
Det er teorien.
Det er jo en tonnpris som begynner å
bli ganske heftig, vil jeg si.
Langt over skjøylesestimater på 5000 kroner rånde.
Så sier han, men hvis man har såkalt
klimaneutral, eller utslipsfri byggeplass, det vil si at
de går på biodrivstoff, da er mynkostnaden 30
000, og så kutter man 2,9 tonn.
De siste hundre kiloene koster litt penger.
De siste hundre kiloene koster 310 000, og
det er da 3,1 millioner for å
kutte ett tonn.
Men, og så skal det sies, jeg har
spurt meg litt rundt, og så er det
en del som sier at det der er
ikke en helt kynisk og ikke helt grei
måte å regne på.
Men, og sannsynligvis så er ikke denne utslipsfri
byggeplassen spesielt utslipsfri, det kan hende at det
til og med har en negativ effekt, at
du har høyere utslipp som følge av det,
enn å drive på vanlig diesel.
Og det tror jeg jo egentlig på, for
det er den informasjonen vi har fra Dieselgate
i Norge.
Det der biodrivstoff, biodiesel, nå skulle jo alle
drikke biodiesel.
Hadde du et jorde så skulle du lage
raps, og så er det en stykke at
du bruker mer diesel på pløyejordet enn du
får ut av avlinga, i hvert fall i
enkelte tilfeller, og det indikerer jo at det
ikke akkurat blir noen nøytralitet over det.
Norge kjøper opp 8 prosent av all brukt
frityrolje, for å blande inn litt diesel nå.
Som da har blitt til kokosolje, hvis jeg
forstår det rett.
Til slutt var etterspørselen for stor, så da
begynte man å sende nypresset palmolje.
Det er helt vanvittig, men argumentet her er
at det er kanskje noe som skjuler seg
i utslippstallene for denne utslippsfrie byggeplassen, og at
det ikke er så reelt som man kunne
håpe.
Men så er jo spørsmålet, for de regnestykkene
som legges til grunn er jo de regnestykkene
som legges til grunn i anbudsrunder, det ene
med det andre.
Det er det vi faktisk regner på når
vi beregner utslipp, og jeg går ut fra
at det er en standard for sånt.
Da må man nesten forholde seg til de
regnestykkene som brukes, og si at her er
forskjellen 100 kilo på 3 tonn, og prisforskjellen
er 10 ganger.
Da må du ta hensyn til det, og
så må du rydde opp i det regnestykket
som er feil eventuelt.
Men 30 000 for 3 tonn, synes du
det er en pris på, altså 30 for
2 900 kilo, det gir over 10 000
kroner tonn i kostnad det også?
Ja, det er fortsatt absolutt dyrt, så det
er jo bare den helt vantro-ideen om
at i valget mellom disse to så har
man valgt det som koster 10 ganger mer.
Det er sånn bystyret i Oslo har bestemt.
Det er så koko at det er forbi
meg, og så er den 10 000 kroner
tonn-greia jo koko i seg selv.
Men det er bare 10 ganger mindre koko
enn det vi faktisk gjør.
Det viser jo på en måte caset på
hvorfor du forsøker å etterregne markedsmekanismen når du
skal sette på en CO2-prising.
Men det er jo ikke alltid at det
går helt vei enn det heller, at man
klarer å få til effektive måter å regulere
dette forholdet på.
Men kan vi være litt precis her?
For det er jo ikke det man har
gjort her.
Nei, det er ikke det man har gjort
her, så det at man ikke gjør det,
det har i hvert fall bidratt til at
du har fått sprøre løsninger enn hva du
kanskje ville fått hvis du hadde klart å
etterregne markedsmekanismen.
Ja, ikke sant?
Fordi skjørlighetsargument er jo hele tiden at avgifter
er veien å gå, ikke sant?
Sånn, sett en pris på det, men den
må være internasjonal, den må gjelde overalt, så
du ikke får disse lekkasjene, og så får
du rasjonelle markedsmekanismer på toppen.
Men med en gang du begynner å skrote
til med at vi skal ha en eller
annen sånn prinsippbeslutning på at her er det
utslipp fritt eller null utslipp eller superduper grønt
eller et eller annet, så får du sånne
rare tilpassninger.
Ja, du får altså en tonnpris på 100
000 kroner?
Ja.
Nei, den siste 100 kronen, så får du
en tonnpris på 3,1 kroner.
Jo, fair ennå, fair ennå.
Men også, unnskyld meg, denne historien med frityroljen,
hvordan var det, var det sånn det ble
importert fra Kina?
Ja, det ble importert fra Kina, så det
synes jeg var verre.
Det var ikke frityrolje, det var nypresset palmolje.
Det var ikke nok frityrolje i Kina.
Hvem skulle tro at kineserne bruker mer frityrolje
enn det vi bruker diesel?
For jeg mener, du gir jo to liter
frityrolje og bruker det hele dagen, i den
frityrgruten av det, mens du gir 20 liter
diesel på bilen og er tom.
Jeg synes denne historien viser to ting.
Det er klart at hvis du driver og
frakter det som er, altså i utgangspunktet er
søppel, og vi har det rundt hele verden,
så er det et litt tegn på at
det er noe som er litt rart.
Og så viser det seg også det at
selvfølgelig så er det noen som tilpasser seg,
hvis det blir vanskelig å hoste opp denne
gamle frityroljen.
Ja, den gode gamle Cobra-effekten.
Bare det å samle inn denne frityroljen må
jo bli en jobb, ikke sant?
Så kan det at den må gjøres litt
uansett, for du kan jo ikke bare helle
frityrolje på gata, er det jeg får si.
Jeg husker første gang jeg hørte om sånne
ting, det er mange år siden, da var
historien veldig enkel, at det var noen som
fant ut at du kan faktisk helle frityrolje
på dieselbilen din, og så kjører den like
bra, ikke sant?
Ja, og den gang funket det jo på
gammel, typisk gammel Mercedes diesel og sånt, uten
turbo.
Den tok hva som helst, ikke sant?
De motorene er, for å si det sånn,
de er støpt, og de tåler alt.
Nyere dieselbiler, det er jeg ikke så glad
i det.
Men kanskje vi kan blande inn litt, det
er jo teorien, ikke sant?
Men dere, det er jo noe med, la
oss bare sette denne halen på MDG, for
det er de som har dyttet på at
vi skal være så grønne, at det blir
alldeles for mye av det gode.
Og MDG har da dyttet gjennom, godt hjulpet
av Høyre og Venstre og alle de gjerningene,
men utslipsfrie byggeplasser i Oslo.
Og så er det en ting til de
ikke tar med i regnestykket, og det er
det de kaller for infrastrukturell belastning.
Altså omstillingskostnaden, både i CO2 og i kroner,
er jo helt vanvittig, for du skal bytte
ut en hel maskinpark og få inn elektrisk.
Og vi var jo inne på det sist,
at hvis du reverserer nå, så skal jo
maskinparken byttes ut enda en gang, for å
få den ned på kostnad igjen, ikke sant?
Det har jo så langtrekkende konsekvenser.
Og de som sitter på en elektrisk maskinpark,
de vil jeg være livredde for at det
skjer, ikke sant?
For de har en hel elektrisk maskinpark, og
hvis de endrer på disse regnene, så er
det en verdt 0 kroner og 0 øre.
Det er stålprisen som er en, liksom.
Det er klart du får sikkert 25 000
for en 10-tonsgraver i stålpris, men hvis
du har betalt 3 millioner for den, så
er ikke det en god butikk.
Det er ikke det?
Nei.
Og så er jo spørsmålet, hvordan skal vi
komme dette monsteret til livs?
Og det som jo er en helt åpenbar
konsekvens av det som skjer her, er at
boligprisene går opp.
Det er klart.
Og det har vel ikke det som er
kjent som sosial profil?
Nei.
Og det er jo også sånn som myndighetene
er veldig opptatt av, at det er mindre
boliginvesteringer, eller boligbygging, enn det de gjerne skulle
ønske seg.
Markedet som svikter.
Boligbygging i Oslo har vel ikke vært lavere
på 50 år, eller noe sånt?
Nei.
Åbo skal lage denne åen, liksom.
Det er vel liksom det som er de
store prosjektene, så vidt jeg har forstått pressene.
Nei, for det forekom meg jo at det
retorisk sett ikke er en lang vei å
gå for Arbeiderpartiet og Rødt, til å si
at, vet du hva, den boligpolitikken i Oslo
har en usosial profil nå.
Nå må vi snu på flisa, for det
går ut over vanlige arbeidsfolk.
Ja, nå trenger vi en tredje boligsektor.
Det hadde vært fint.
Neida.
La oss prøve det en gang til.
Sånn som jeg tenker det, så kommer det
jo ikke til å være noe å betale
det med.
Ja, kanskje boligprisene stiger, kanskje ikke.
Fordi hvis det også koster så mye å
bygge et næringsbygg, du får ha samme utslaget
der, ikke sant?
Når alt av dette her begynner å koste
mer, så du får ikke bygde det heller.
Da blir kostnadene så høye at det blir
ikke noe å betale.
Det gjør ikke det boligprisene med, da.
Da vil ikke betalingsviljen i markedet være der,
og så vil ingen betale, så du får
bare en sånn veldig anstrengt økonomi hvor jeg
føler at det kan ende i en slags
stillestand.
Ja, det er klart, det vakker jo på
seg.
Så økonomien blir jo liksom sånn, den spømmer
jo rundt i gelet til slutt, når du
har alle disse begrensningene alle steder.
Du kan jo fortsette å vege deg, men
det blir stadig tyngre.
Jo lengre utviklingen fortsetter, jo tyngre blir det.
Til slutt er det jo en sånn reke
i en aspik.
Hayek snakket om «the fatal conceit».
Ideen om at byråkrater og politikere har en
eller annen idé om hvordan ressurser kan og
bør allokeres, og ja, det er egentlig de
store samfunnsbeslutningene, at de i det hele tatt
kan gjøres i et sentralisert system.
Og det vi sier, og selv i og
for seg, at vet du hva, hvis du
lar markedet fungere på toppen av et fornuftig
arbeidssystem, eventuelt inntet avhussystem, så får du faktisk
bedre utkommer.
For eksempel at du får bygd boliger, at
du ikke sløser bort penger på vanvittige CO2
-priser.
Hvis du priser CO2-prisen i bann, så
får markedet bestemme hvordan CO2-utslippene best disponeres.
Hvordan får du verdi ut av det.
Nå klister man den prisen på toppen, og
så får markedet respondere på det.
Ok, da bygger vi ikke boliger, eller da
bygger vi ikke næringsbygg, eller det blir for
dyrt å asfaltere gårdsplassen, eller et eller annet
sånt.
I stedet så har Eivind og Landmarie fått
bestemme at byggeplassene skal være utsliftsfri, fordi bare
vi vil det.
Og så har vi sånn elferger nede i
Oslofjorden, som ikke kan lades.
Det er morsomt.
Og så står det elektriske gravmaskiner, faen meg,
på hvert gategjørne.
I hvert fall her jeg bor.
Når du begynner å se på kostnadene som
har gått inn i å gjøre dette, og
hvor lite effekt det har, det burde jo
vært kjære og fjær, altså.
Ja, undervurdert det der med å gi politikere
feedback i form av kjære og fjær.
Ja, det hadde vært, for det er ikke
dødstraff.
Det er ikke sånn kjempeusympatisk, det er bare
litt flaut.
Jeg tror det er ganske umagelig å vaske
av seg selv.
Jo, jo, jo, greit.
Men du får dusje etter en, da.
Kjære og fjær.
Ja, vi går for den.
Nei til dødstraff, ja til kjære og fjær,
det høres ut som en fin plakat ut
av på Stortinget.
Vi er jo litt på sånne økonomiske lover
og dildal.
Skal vi nevne vår venn Fredrik Bastiat også?
Bastiat blir det bare.
Det man ikke ser, det er jo økonomens
fremste kredo.
Du skal se det usette.
Og det usette her sånn er at det
ser fint ut med en utslipslig byggeplass.
Det ser ikke så fint ut hvis du
ser på kostnaden.
Du ser ikke de prosjektene som ikke blir
realisert, ikke sant?
Nei, og allerede nå så har du gått
på retorikken deres.
For utslipsfri, det var den biodyrstatsen.
Å ja, unnskyld.
Elektrifisert, det er liksom det top notch.
Jeg har hørt i mitt eget hod at
jeg har sagt feil, men jeg har bare
tenkt at dette slipper jeg sikkert unna meg.
Nei.
Bare husket ikke det andre begrepet selv.
Elektrifisert, ja.
Den såkalt utslipsfri avgift, det er bare HVO
-diesel, altså sånn bil og drivstoff, i stedet,
som koster 10 kroner mer for tanken.
Rakt på tanken, ja.
Og så er ikke den momsfri.
Nei, den er avgiftsfri.
Det er jo såkalt avgiftsfri diesel, men med
mye avgifter.
Sluttbrukere skal nok få betale den likevel.
Jeg slutter på sånn kritikk.
De bruker jo landbruksarealer til å produsere drivstoff
nå.
En stund så var det veldig fyfy.
Ja, det er fyfy hvis de gjør det
i Norge.
Ja, sånn er det.
Men hvis vi bruker sør-amerikansk mais, derimot,
sånn at de ikke får maisen sin, da
går det jo fint.
Alt sårer vel.
Og så skaper jo alle sånne rare konglomerater
av politikk og meninger og idealisme en helt
egen tilkarringsindustri.
Så nå er det folk som er avhengig
av å selge elektriske maskiner, og folk som
skal prosjektere ting, og folk som har kjøpt
inn elektriske maskiner og selger seg inn på
å bruke det.
Vi har sett det med batterifabrikker, og vi
har sett det med vindmøller og Fornybar Norge.
Du skaper altså så mye ringvirkninger og konsekvenser
og interessekonflikter.
Så det er vanskelig hos oss nå, når
man først går ned feil vei.
Ja, det stemmer det.
Du bygger opp en økonomi som er selvslikt
nyere på grunn av politikernes inngripen i den.
Den dagen det er stopp, da gjør det
kanskje ikke vondt.
Da er det Schweizflyttingene sin feil.
Ja, jævla landsvikere.
Det er de som er problemet da.
Ja, fy av meg.
Men ja, næringslivet er altså nærmere og nærmere
å operere på den planeten til MDG, som
dessverre ikke eksisterer da.
Ja, ja.
Skal vi også nevne, fordi vi ikke gjør
det så ofte, at det er noen principielle
linjer med dette også.
Eiendomsrett og næringsfrihet.
Ideen om at du må da for faen
kunne gjøre som du vil på egen eiendom
og kunne drive businessen din som du vil.
Kanskje med et sett spillregler.
Men når politikerne kommer inn og skal sette
spesifikke spillregler for spesifikke næringer, for spesifikke områder,
så begynner du å få disse feilallokeringene og
missallokeringene og rare utslagene og vanvittige prisene på
CO2-tonnet.
Ja, du får disse uante konsekvenserne av politikken,
som du gjerne ikke hadde tenkt deg på
forhånd, men som ender opp med sløsing nettopp
til slutt.
Ja, men det er vi som er sløse
populister.
Det er klart vi er.
Fra de svært lokale gutter så skjer jo
ting internasjonalt også.
Trump er så dedikert i krigen mot narkotika,
at han har sendt en hel hangarskipgruppe ned
for å håndheve narkotikalovgivning.
Og byråkrater i Norge, de er jo travelt
opptatt med å vaske hendene fra noen greier
som skjedde borti Myanmar.
Som ingen har hørt om.
Som vi incidentelig hadde et flott foredrag om
av Nikolaj Pruts på Liberalaften for noen måneder
siden, som ligger ute som egen episode.
Når man etter å ha hørt det, så
sitter man inn med følgende spørsmål, eller analyser.
Det kan kanskje hendestolpen der overlever statsbetrørt forhold,
ikke det?
Men jeg tror ikke han overlever den saken
der.
Nei, det blir spennende.
Det skal bli interessant.
Ja, hva skal vi si?
Etterkant, som en anekdote, så fikk jeg opplyst
at et av de mest populære søkordene som
brakte folk til Foreningen Liberalistens sider er søkordet
Juge Jonas.
Og det dukket opp i den sammen.
Jeg tror vel vi kan bekrefte at det
også hjelper på episodetitlene våre.
Men, la oss ta litt sånn narkotikahåndheving.
Vi har nevnt tidligere at det er jo
et sånt smutsfullt amerikansk regelverk, der kongressen har
gitt litt sånn forehåndsgodkjenning til presidenten med å
sette inn militærmakt for å bekjempe narkotikakriminalitet.
Og det har Trump kanskje overfortolket litt og
satt seg på hel hangarskipgruppe.
Ja, så hadde jeg vært i Meksiko, så
hadde jeg blitt jævlig skeptisk nå.
Ja, og så på den andre siden, så
kan det jo hende at du ikke er
så skeptisk likevel, for det er jo ikke
sant, sånn Colombia, og det er mange som
burde skjelve litt i buksene.
Jeg tror de fleste ser at det er
mulig det er han Maduro selv, sjefs chapon,
som kanskje er det egentlige målet for dette,
men at det er en hendig unnskyldning å
si at vi tar ut noen narkobåter, og
det var jo mange som ble veldig sinte
fordi de hadde tatt ut en fiskeubåt.
En fiskeubåt?
Ja, og det var jo veldig dramatisk, og
det var den der double tap greia, at
forsvarsministeren hadde sagt at hvis det er noen
overlevende, så skyt igjen.
De hadde double tappet.
Først bomblede ubåten, og så er det noen
som svømmer rundt i vannet, og så er
det ba-bam, og så er det en
ting for å ta ut alle.
Det er litt sånn brutalt og dramatisk, og
det kan jo hende at de har skitt
på det tørre narkotikamessig når de tar ut
en ubåt, for det er jo, bortsett fra
han der ubåtkaptein til Heide Sten, så er
det ikke så mange fiskende ubåter.
Nei, det er sant.
Det er jo riktig det, at man etter
hvert har begynt å bruke undervannsbåter for å
flytte kontra bandet, som er nok så kreativt.
Og vi må vel være precis og si
at det er bare bandet.
Det er vel mest bandet.
Du kan ikke forby ting som ikke putter
hva du vil i egen kropp.
Jan Først, siste foredrag på Liberalaften med Roar
Mikk-Harlsen.
Ja, det er riktig.
Mye Liberalaften-promo her.
Ja, ja, hvis det er det.
Apropos, mens vi er inne på promo, og
når vi er inne på Venezuela, så er
det jo sånn at Maria Corina Machado, hun
fikk jo årets Nobelpris som fredsprist.
Det var det veldig mange som mislikte, og
det var fryktelig fært å huske hun at
vi skal ikke gå i fakkeltog.
Da skal vi la det være, sa de.
Ja, men da går vel vi i fakkeltog,
da.
Det gjør vi.
Og får alle andre til å møte opp.
Det kommer til å være fakkeltog på onsdag
10.
desember fra sånn i halvfemtiden, så samler vi
oss på Lannister for å gå ned til
Nobelmuseet.
Ja, så det blir noen hyggelige pils, og
så går vi og bærer litt fakler, og
så får vi se om Maria kommer, da.
Hun sa jo først at hun ikke kommer,
og så sa hun at hun skulle prøve
å komme, og så sa Trump i går
kveld at «Jeg tror det er en flyforbudszone
over Venezuela nå».
Vi kommer til å skyte ned alt som
flyr.
Bare sånn som vi har avklart, det er
helt sikkert at hun ikke kommer på Lannister.
Det er vi ganske trygge på.
Det ville vært overraskende.
Det ville vært veldig hyggelig.
Hun er invitert hvis hun hører på dette.
Nei, for jeg husker ikke hva den foreningen
heter, de har hatt noe fakkeltog, det er
ikke de eneste som har gått med fakkeltog.
Frihetsforbund eller noe sånt?
Ja, noe eller annet.
De skulle trekke seg fra årets marsj, for
de synes at det var skikkelig fælt at
en sånn demokratibekjemper skulle få ...
På høyresiden?
Ja, det er ikke det de kan nå.
Men mot vår egen helt maduro.
Men da gjør vi det, og så håper
vi at så mange som mulig av dere
stider opp på det, og så skal vi
pumpe ut masse promo, så håper vi at
veldig mange utenfor vår sverre også dukker opp.
Det beste ville vært om det ble større
fakkeltogen noen gang, det hadde vært veldig bra.
Det kan vi prøve å få til.
Ta med fakler, det kan være lurt.
Det må vi nok ...
Det har ikke jeg tenkt på enda.
Jo, vi tar nok med noen fakler, for
å si det sånn, men om folk har
med egne fakler, så er det jo desto
bedre.
Ja, det er topp.
Det holder ikke med bare mobiltelefonlys.
Men egentlig er det jo en ganske god
substitutt.
Jeg vil si det er en dårlig substitutt,
men det er et substitutt.
Jeg synes en levende flamme er mer rivgivende
enn et flatt mobilskjerm.
Jeg hadde en sånn DVD en gang med
en sånn levende flamme som du kunne ha
på TV-skjermen, og du slapp av å
ha peis.
Det må du sikkert få til mobilen også.
Vi får se.
Ulike løsninger, men la oss prøve å få
de ulike løsningene til å møtes på samme
sted onsdag 10.
desember.
Halv fem på Lannister.
Det er jo også rett ved siden av
Sacra Kinos, noen eller mindre.
Det står mer respekt av å gå i
det toget der enn å gå i det
som gikk for Obama.
Ja, helt klart.
Så bare møte opp.
Stakkars Obama.
Han synes jo at det var kjempeflaut, men
han var liksom så kjendis også at folk
kom jo bare for å se han.
Selv om de følte med ham.
Den eneste som smilte den dagen var vel
Jaglan.
Han smilte for alle.
Ja, han var stolt av det.
Jaglan, han har det med liksom å gjøre
sånne små feil hele tiden.
Ja, nå begynner det å bli mer...
Nå begynner han å...
Nå begynner det å bremse på dass nå.
Ja, hva er det siste?
Hva heter han, seksforbryteren?
Mr. Epstein.
Epstein, ja.
Det er ikke sant også at Jaglan gikk
på middager med Epstein lenge etter at historien
var ute.
Ja.
Og vært på besøk hjemme hos ham.
Men ikke noe mer da.
Først så var det at ikke i det
hele tatt, og så var det ja, men
vi har jo referater.
Ja, ok, så har han vært på en
middag da.
Han har vært på flere middager.
Ja, ok, så han har vært på flere
middager.
Ikke noe mer enn det.
Men du har vært hjemme hos ham da.
Dette vil jeg ikke svare på.
Dette vil jeg ikke svare på, men jeg
lover, jeg har ikke vært på Lillithael.
Ok, så har jeg det her.
Vi får se.
Den som lever får se, ja.
Det er Jaglan og Rød Larsen.
Rød Larsen, det er han.
Han er også en synkende stjerne.
Han skulle jo liksom redde hele Midtøsten med
den der Oslo-talen.
Det gikk jo kjempebra.
Hvorfor meg?
Han skrev særoppgaver den gangen i tiden.
Var din konklusjon like positiv til Rød Larsens?
Jeg var et barn, så jeg var tjukke
i hodet.
Ok, han var greit.
Jamfør SVs valgseier i klasse 7a i 93
eller noe sånt.
Men var dette det vi kaller en klassisk
sidespor?
Vi var nok på noen sidespor nå, ja.
Vi er jo på Venezuela.
Skal vi fortsette litt på det?
Legitimiteten i hva Trump gjør?
Eller eventuelt mangling på det?
Det er jo et signal om det vi
ser Russland gjøre.
The might makes right.
Er du stor og tøff, så kan du
gjøre som du vil.
Og er du liten og spes, så må
du gjøre som du får beskjed om.
Det er klart det er å drive ned
med våpenbruk overfor et annet land.
Det er jo ikke noe ok det.
Så det er klart at Maduro har en
dyst og burde avsettes fortest mulig.
Men det er to forskjellige spørsmål.
Det er på en måte det.
Og så er det jo vanskelig å gråte
salte tårer hvis Maduro skulle enda opp i
en fengselshelder som resultat av dette.
Spesielt hvis det blir ikke spesielt blodig.
Det er jo litt sånn at det er
en viss treg bevegelse i historien.
Så jeg tror jo Maduros dager er talte.
Tidligere ville jeg tenkt at Maduro ville flykt
ut til Argentina.
Det er liksom flyktveien er litt borte da.
Han har vel en mulighet på Kuba fortsatt
tenker jeg.
Han krysser vel fingrene for at regimen der
holder litt inn.
Og det gjør det.
Det holder nok lenger der enn det holder
i Venezuela.
I Venezuela er det ikke så mange generasjoner
siden det var et veldstående land internasjonalt.
Nei, er du gæren?
Det er jo så sprøtt for deg.
Det er jo enorm Petro-rikt om deg
sånn som det er her.
Det er jo på 25 år så har
de rasert hele landet.
Er det mulig liksom?
De var det rikeste landet i Sør-Amerika
og de hadde høy kjøpekraft.
De var et ordentlig iland.
Ja, sorry, nå ble jeg i bry.
La oss prøve et par generasjoner med sosialisme.
Så er bomser ingenting.
Ok, greit.
Hvem sin hund spiser mye til middag og
dag?
Fin meme som sier Nice country you got
over there.
How about some socialism?
Det var jo sånn at for noen ti
år siden så var det sånn rike venezuelanere
de dro til Florida og shoppet der.
Der forstår man jo stort sett spansk.
Det er Svedia, Petro-dalerne sier det.
Men nå er det liksom mer snakk om
maduro-brieten.
Nå prøver vi å svømme over litt i
stedet.
Er det rart om vi kaller det surre
torr?
Det er litt sånn typisk da.
Alle disse sosialistene er veldig sinte på en
sånn vestlig kapitalistisk tilnærming.
Men vi har aldri hørt om noen som
har prøvd å flykte fra det til Kuba
eller Venezuela.
Derimot så er det relativt stor trafikk andre
veien.
Det er relativt stor trafikk.
Det er jo sånn at man av og
til hører noen si, si, si ironisk.
Sånn at du vifter med fingeren sånn.
Da er det en pistol og råper litt,
fly me to Cuba.
Men jeg tror ikke det har skjedd så
mange ganger.
Jo, det har skjedd noen ganger, ikke sant?
For det at det er sånne palestinske kapere
og sånt var jo ikke så supervelkomne i
Vestliland.
Nei, det er sant.
Så da har jo ofte Kuba eller et
eller annet sånn litt utenfor alternativt regime vært
veldig populære landingsdestinasjoner.
Men det er vel mer en dydende nødvendighet.
Det fikk meg til å tenke på et
spørsmål.
Hun lever under Andraves fortsatt.
Hun ble jo skutt 7-8 ganger på
den en Tebbe-aksjonen.
Så bor hun vel her i landet.
Hva er dette for ei?
Nei, hun var en av disse palestinske kapere.
Du husker en Tebbe-situasjon, ikke sant?
Nei.
Det var en palestinsk kaperefly, og så flyr
den ned til Uganda.
Og så er det vel en tysk spesialenhet
som tar dem ut.
Og så har alle drept bort seg.
Hun er en dame, og hun liksom dukket
opp i Norge.
Ja, det høres ut som klassisk norsk innvandringspolitikk.
Ja, det er klart.
Denne trenger vi.
Men det er en spesiell historie.
Hun har liksom virkelig vært til gild.
Vi må snakke litt om innvandringspolitikk også etterpå.
Det kan vi gjøre.
Vi kan egentlig gjøre det med en gang,
siden du nå har sloppet hunden ut av
huset.
Det var egentlig du som gjorde det nå.
Ja, det var kanskje det.
Jeg driver jo og blærer litt, så kom
jeg over en amerikansk dame som har bosatt
seg i Norge.
Hun driver bare og lager litt sånne morsomme
videre og sånn, så plutselig var hun veldig
fortvilet, for hun har søkt om permanent opphold
i Norge.
Hun har en doktorgrad i et eller annet.
Jobb og mann og det hele.
Ja, hele pakka.
Men så mistet hun jobben.
Så var det ikke sånn at det var
vanskelig å få en ny jobb, men kravet
fremstod at den jobben måtte være 80 prosent
lik den forrige jobben, for at det ikke
skulle gå ut over oppholdstilladelsen.
Men det har kun noe å si dersom
hun ikke får innvilget permanent opphold.
I fremtiden?
I fremtiden, men det er et halvannet år
til hun får greie på.
Oi!
Så hun kunne straffes for å utfylle en
feil søknad, men ble rådet til å fylle
den ut som om hun fikk oppfylt.
Ja, men hva hvis jeg ikke får innvilget?
Nei, men det vet du, det kan ikke
jeg svare på, for det er ulovlig å
fylle ut feil søknad.
Jeg mister ikke at det er en kulturforsør
mellom USA og Norge, for i Norge er
det sånn at same shit, same shit, det
høres bra ut, men i USA blir det
tatt for sånt.
Hun hadde spurt litt om dette, og fått
beskjed om at dette her blir avgjørende, og
det store problemet er at dette var gang
nummer to hun måtte bytte jobb, og den
må fremdeles være 80 prosent lik, jeg tror
det er, ikke forrige jobben, den første jobben,
ikke sant?
Ja, ja, ja, så da har det gået
på den måten.
Og dermed så lander det i utenriksdepartementet, altså
inriks, altså UDG, som sitter og skal saksbehandle
dette her.
Basiken er at hvis hun om halvandet år
får innvigget permanent opphold i Norge, så spiller
det ingen rolle hva slags jobb hun tar
nå.
Men hvis hun ikke får innvigget det om
halvandet år, fordi det tar så lang tid
å søke og få svar, da derimot så
er hun avhengig av å oppfylle det 80
prosent kravet.
Men svaret på det, om hun må oppfylle
det kravet nå, får hun om halvandet år.
Det er mye rart, altså.
Hva skulle vi gjort uten byråkratie?
Jeg er et velfungerende menneske som jobber og
skaper verdier, og i det hele tatt deltar
i samfunnet.
Kan jeg få lov til å bo hos
dere?
Ja, det skal vi nå bli noe om.
Men er det mulig å få deg helt
kunnskapsløs, fattig og uten noen som helst interesse
til å tilpasse deg i samfunnet, du skal
jo flytte inn i det hele tatt og
jobbe også?
Nei, kom igjen.
Det er vel verdt å tilføye her at
ting har ordnet seg for denne dama.
Det var i orden nå, men hun forteller
historien.
Grunnen til at hun forteller historien er at
jeg er et velfungerende menneske med doktorgrad, jeg
klarer å sette meg inn i ting, men
jeg skjønner ingenting av dette.
Jeg har høyere spørsmål, jeg har venner, folk
som stiller opp, og likevel ingen som klarer
å skjønne det der.
Hvis jeg hadde hatt et snev mindre ressurser
bak meg, så aner jeg ikke hvordan jeg
skulle håndtert dette.
Det minner meg om det sitatet som er
tillagt av Einstein, som sikkert er høy apokryft,
men han skal på, hvis dere har sagt
at det vanskeligste i universet er å forstå
skattesystemet.
Ja, og vi har jo gjort et poeng
av mange ganger at denne velferdsstaten vår, og
byråkratiet som følger med, er jo et system
av, for og med middelklassen.
Altså det til gode ser middelklassen med stor
og betydelig sjevhet, og så må du være
relativt ressurssterk for å kunne mestre det, fordi
det er et skjema veldig abstrakt, og masse
regler og masse parallelle tannhjul som beveger seg
på likt.
Så du skal faktisk ha litt mestringsevne for
kompleksitet og andre ting.
Når du kommer ut i andre enden, så
blir det ganske bra hvis du mestrer det.
Men hvis du klarer å falle mellom stoler,
noe sted på veien, og du ikke klarer
å karre deg opp igjen.
Jeg tror det norske systemet, hvis du er
på en måte medialen i middelklassen, fungerer det
kjempefint.
Helt supert, liksom.
Der får du alt på øynene dine.
Ja, og hvis du har fremmedspråklig vaskehjelp som
har fylts ut et skjemafeil.
Ja, da er det verre.
Ja, det er ganske utrolig.
Og så er det jo viktig at sånne
historier faktisk kommer fram, for man må jo
vite om hvor gjerne det er.
Man kan begynne å kritisere det.
Det minner meg noe Kåsa til meg en
gang.
Hun er jo ikke norsk, så hun sa
det.
Ja, dere som er rotnorske, dere tror at
i Norge så var alt på stell, og
alt er sånn som det skal være.
Men hvis det bare er litt forskjellig, så
stopper bare tingene å fungere.
Men apropos innvandring, er det egentlig et større
kompleks av de tingene som vi har snakket
om?
I jobb sammenheng så var jeg borte og
hylste på det i Sverige, det som kalles
konjunkturinstituttet.
Jeg tror det er noe som ligner aller
mest på forskningsavdelingen i SSB.
De driver liksom sånn og analyserer, hvordan går
det med økonomien og bla, bla, bla.
De hadde jo egentlig en ganske bra innvandringshistorie
gående.
De hadde fått bra produktivitetsløft og økonomisk vekst,
for det kom mye tech-ingeniører fra India
som jobbet der.
De hadde godt betalt til lønningene, så det
bidror mye til BNP.
Når de var ferdige med å jobbe, så
dro de hjem igjen.
Så tenkte jeg sånn at, hvorfor har vi
ikke sånn her?
Det er kanskje for at vi ikke har
så mye tech-industri.
Vi har litt av innvandringspolitikk.
Vi har ikke industrin, og ikke vil vi
ha de folkene heller.
Vi har fattige og arme mennesker som ikke
har noen forutsetninger.
Vi hadde tech-industri.
Vi hadde verdensledde tech-industri i Moss.
Jeg vet ikke om du har fått med
deg den historien.
Nei, fortell.
Rett og slett, de driver og lager sånne
humanoide, hva kalles det igjen?
Roboter.
De hadde sin egen teknologi på dette her,
som gjorde at disse ble veldig, nesten litt
som mennesker i bevegelser og sånn.
Veldig høyt.
De trengte jo noen folk på høyt nivå
til å komme og jobbe.
For å hjelpe dem med det, måtte de
ta inn fra andre land.
Så begynner de å lete rundt.
For å få disse menneskene til å komme,
så må du tilby eierandeler.
De var interessert.
Så begynte de å se på skattesystemet.
Hva er dette?
Skatt?
Det går ikke.
Nei, altså.
Det hjelper ikke at jeg får aksjer, hvis
jeg må gi fra meg oppmulighet på vei
ut døra igjen.
Vi har jo ikke dette på oss.
Det er for godt.
Problemet var jo også at de opprinnelige eierne
ser jo selvfølgelig det som alle andre ser.
Hvis dette lykkes, så er vi jo skruet.
Da er det bare å komme seg ut
før det lykkes.
Jeg synes det var veldig morsomt hvordan de
ikke fikk ansatt den kompetansen de trengte, fordi
den var internasjonal.
De krever eierandeler.
Dette er mennesker som vil ha ekte skin
in the game.
Ja, selvfølgelig.
Selvfølgelig vil de det.
Jeg setter pris på mennesker som gjør det,
men det er klart at da synes du
ikke at 38 prosent av skinnet ditt skal
rives opp på vei ut døra igjen fordi
du har vært og jobbet i Norge i
fem år.
Det er klart det.
Det er uinteressant.
Tilbake til den svenske greia.
I alle fall sånn som man måler det,
så har vi dobbelt så høy produktivitetsvekst i
Sverige som det vi har her.
Hvis du lar tiden gå litt, så er
det mye fetere å ha dobbelt så høy
produktivitetsvekst som å ha et oljefond.
Det er litt tilbake til det Kolte sier,
at vi ender jo med å ikke ha
så særlig glede av det fondet, fordi politikerne
sløser bort innholdet.
De sløser bort penger, og de sløser bort
ressursene i form av feilallokering av menneskeressurser i
samfunnet.
Du blir dyttet inn i ikke-produktivt næring,
fordi vi har holdt til det.
Så er det egentlig akkurat det samme som
nederlandsk syke.
Det er bare med litt forsinkelse og drapert
i et norsk flagg.
Sånn er det.
Kanskje vi kunne fått råd fra husarrest Kristina
Kirchner.
Hun er kritisk til Millei, nemlig, og den
forferdelige økonomien han har skapt.
Å, bombe.
Det er litt gøy.
Det er jo litt gøy når du er
uttalere fra husarrest, for da har du byregnene
for korrupsjon, selvfølgelig.
Ja, og du har kjørt landet så inn
i helvete syngrefta.
Og så er det én fyr som retter
opp i det der skrotet du har laget,
og så har du baller til å være
kritisk.
Hva som er bra og dårlig, det er
jo litt abstrakt, ikke sant?
Jeg kan jo synes fattigdom er bra, det
du og jeg kaller en god økonomi, det
er jo veldig negativt, det er jo mitt
hodet, mens hvis alle går rundt og prøver
å overleve på gata, da er jeg fornøyd.
Fordi jeg synes det er veldig bra at
folk har en jordnær levestil.
Det var en tale til en feministkonferanse, var
det ikke det?
Jo, det kan stemme.
Der er man tydeligvis interessert i hva kirkene
mener om dette og hent.
Borge godt for deres fremtid.
Vi nevnte så vidt Myanmar og Telenor-saken
i sted, og der er det jo ikke
sånn at det er mye nytt, men det
er jo tydelig at det ruller.
Det skjer veldig mye som ikke er så
veldig synlig, det skjer litt sånn under overflaten.
Ja, det beveger seg i ganger og i
kulerom og under overflaten og et eller annet
er på gang.
Det lukter jo at på et eller annet
tidspunkt skal det opp og ut i Venstrem
og bli en kjempesak, og det skal kritiseres
av opposisonspartiene.
Ja, og jeg tenker jo at hvis John
Fredriksens rederi Frontline hadde solgt sensitiv informasjon til
en militær junta som førte til at folk
ble henretta, så gjette jeg jo at John
Fredriksen ikke hadde vært den populære mannen i
Norge.
Det er jeg usikker på, men da tror
jeg kanskje han hadde blitt arrestert.
Ja, det har han i og for seg
blitt før, det er jo grunner til at
han flyttet veldig tidlig.
Og det var ikke fordi han ble jakta
på, men fordi han var så sint på
norske myndigheter, fordi han ble satt inn uten
lov og dom i et år på slutten
av 80-tallet, ble aldri dømt, og så
har myndighetene drivde å reide kontorene hans i
Sidrill-selskapet i Stavanger, og det er nesten
sånn konsekvent plaging, at det er vanskelig å
drive business i Norge, la meg komme meg
ut, jeg vil ikke ha noe med disse
folkene her.
Så John Fredriksen er på denne definisjonen ikke
norsk?
Han har ikke vært det på 40 år.
Å omtale seg som en av Norges rikeste
menn, men han er ikke privat, han.
Han er for øvrig ikke brittisk lenger heller.
Nei.
Han fikk nok av Stalmer også, så han
har vel flyttet til Dubai eller Emiraten eller
et eller annet sted nedi.
Men samme av det.
Telenor, som er offentlig eid og har ministerer
på ringelista for å få innpass i diktaturer
over den ganske verden, har da brukt de
kontaktene, og Norge har stilt seg bak og
sagt at dette er gode greier, og så
har de vært på eventyr i Myanmar, og
plutselig var ikke det så moro lenger, så
måtte kameraet ut fort som faen, og dumpa
sensitiv informasjon som førte til direkte henretelser.
Vi snakket jo med Nikolaj Prydz.
Venner av ham er hengt som direkte resultat
av dette.
Du kommer litt nærmere der, ikke sant?
Det er noe du kjenner som er hengt,
liksom.
Ja, det er et nivå over hva man
er vant til å kritisere myndigheter for.
Men det har altså vært lite kritikk av
norske myndigheter så langt.
Frem til nå har denne historien fått til
å bli lagt frem som Telenors mareritt, altså
nærmest at Telenor er et offer for dette
her, ikke sant?
Stakkars Telenor landet opp i denne situasjonen, og
det er ikke en grei fremstilling.
For det første skal vi ta en veldig
kort versjon.
Norske myndigheter snakket med noen diktatorer i Myanmar,
og de snakket sånn at nå skal vi
bli demokrati, og så trenger vi mobiltelefoni, for
vi har jo ingenting her.
Og så sa norske myndigheter, altså mellom linjene
så sa de at vi kan slette til
statsel hvis dere slipper til vårt statlig telefonselskap,
og det gjorde de, så et av to
teleselskap som fikk lov til å drive med
mobiltelefoni på Myanmar, det var Telenor.
Og så viser det seg at diktatorer er
sjeldent veldig glad i å bli demokratiske, så
de hadde bare et skyndedemokrati i en liten
periode.
I mellomtiden var det vel noen fredspillingsvinner der
nede også som var statsleder, men som ble
overkjørt av den – Aung San Suu Kyi.
– Ja, hun har så mye navn at
jeg bare overlåter til deg.
Og så begynte de å presse på, og
så fikk Telenor til å installere overvåkningsutstyr, som
Telenor da hevder at de aldri har brukt
der nede, men det var overvåkningsutstyr for å
finne ut hvem som er hvem og hva
og sånt, sånn at de kunne ta alle
disse opprørene som ville ha dem, og demokratiforkjemperne.
Og så til slutt endrer de at Telenor
trekker seg ut, selger dette til et svartlistet
selskap, som selger det til en uke senere
til et annet selskap veid av disse diktatorne,
og så har de alle informasjonen de trenger
for å arrestere hver eneste demokratiforkjemper på Myanmar.
Hvordan norske myndigheter er inne i dette her?
Veldig enkelt.
De leide Telenor inn.
De tok ingen ansvar når de ble varslet
om dette her, at dette var en feil
marsjé, at dette var et problem.
De ble varslet av mange, og det var
mye mennesker som var involvert i dette, nordmenn
som visste hvordan dette gikk, og som prøvde
å si for alt at dette er ikke
greit, dette her må dere faktisk utøve eierstyring,
fordi dere eier tross alt over 50 prosent
av dette selskapet.
Støre og Vestre tog ut sine hender og
sa, Vestre kan vel ikke ha vært det?
Vestre var involvert i dette.
Lovestommen, ja.
Så de to utside hender gjorde ingenting.
Telenor overlot alt som var til det svartviste
selskapet, og etter hvert så så dette landet
på diktatornes hender, og så kunne de gå
rundt og arrestere, torturere og henge henrettelser av
demokratiforkjempere i Myanmar.
Og disse som er hengt har ansikter og
navn, og for oss nå som vi har
møtt Nikolajs, er det da ett ledd til
et menneske som er hengt i Myanmar for
aktivisme.
Det er bare ett ledd til fredsprisvinneren også,
Han Suu Kyi, hun sitter i fengsel.
Ja, husarrest da.
Hun er jo godt opp i 80-årene
nå, så skulle vel ikke i så mange
steder uansett, men vakkert er det ikke.
Problemet er at dette dysses ned og ties
ihjel, så man beskytter sine egne, man tar
ikke noe ansvar, ingen personlig ansvar, ikke noe
systemisk ansvar.
La oss bare late som dette ikke skjedde.
Det finnes vel en skin-in-the-game
-regel, altså alle kjenner i hvert fall ikke
skin-in-the-game, og det er vel...
Nassim Taleb.
Ja, og det er Taleb som har kommet
med det, han har kommet med det.
Det er en bok som han har skrevet.
Ja, ja, ja.
Begrepet er ydre, ikke sant?
Begrepet er ydre, men han kaller boka sidene.
Popularisert av Nassim Taleb.
Men han uttaler jo også noe om det.
Taleb argumenterer for at systemer uten nedsiderisiko for
beslutningstaker vil akkumulere feiltidige kollapser, det er vel
egentlig...
Og dette er jo nettopp det, ikke sant?
Det er ingen i Telenor som har noen
nedsider, nedsiden tas av de som er på
Myanmar.
Ja, eller du har i hvert fall en
forventning om at det ikke skal være en
nedside, og det illustrerer vel hvor viktig det
er at vi som samfunn sørger for at
det er en tydelig nedside her.
Altså for de som tar absurde beslutninger som
de aldri burde tat, så må det få
konsekvenser denne gangen, slik at man ikke tar
samme type beslutninger ved neste korsvei.
Telenors forsvarstallet handler om at vi måtte beskytte
våre 700 ansatte på Myanmar.
Og det er fullt ut forståelig.
Ja, det er forståelig.
I de sparken der de er ute av
kontorene, sier jeg til hvert fall at det
er ingen av dere som har jobb lenger,
og så trykker vi på delete-knappen, og
så kommer vi oss av å gjøre det.
Fordi det som ikke er forståelig, er at
de ikke hadde tatt seg forholdsregler til å
møte en situasjon som dette.
Og det er jo der problemet ligger, for
du skjønner at de var i et hjørne
da korthuset falt sammen.
De har stemt seg i hjørnet.
Ja, men det hjørnet har de faen meg
stilt seg i selv, de og norske myndigheter.
Ja, få datene ut av landet, for dette
er ikke stabilt, og det er livsfarlig for
aktivister og sånt med at disse datene finnes
i landet, så la oss få det ut
av landet, lagret på serveret utenfor.
La oss ha en beredskapsplan for når the
shit hits the fan.
Som for eksempel, da er det avsked på
grått papir til alle mann, dere har ingen
tilknytning, ingen tilgang i selskapet.
Du kan ikke presses, eller holdes ansvarlig for,
eller whatever.
Det er ledelsen i Norge som har tatt
disse forslutningene.
Ja, og bare sånn, det er et krav
når du, fordi næringslivet er innmeldende avhengig av
å jobbe i mindre demokratiske land.
Og da finnes det noen internasjonale regler for
hvordan du skal agere, og en av de
tingene du skal ha, det er en retreatplan.
Du skal ha en plan for hvordan du
skal komme deg ut uten å skape sånne
situasjoner.
Til Norge har vi ingen.
Hvis man vil ha hele historien, så leser
man boka til Nikolai Pritz.
Hvis man vil ha en times forelag om
det, så ligger det i en tidligere podcast,
fordi det ble publisert.
Den enkle måten å finne det på, å
finne boka, er å gå inn på sidelinja
.transistor.fm, så går du på folk, så
finner du Nikolai Pritz, så klikker du på
den, så finner du to episoder med han.
Da er det de to episodene, et intervju
og et foredrag, og så ligger det show
notes, det er sånn som peker til boka.
Eventuelt, hvis du bare skal høre podcasten, så
tror jeg det går an å bare søke
på sidelinja Nikolai Pritz.
Ja, skal vi si at det var det
for i dag?
Ja, ha en god dag folkens.
Ha det bra.
Takk for at du hørte på sidelinja podcast.
Vi vil gjerne nobrere ut, så hvis du
snakker om oss, deler oss, eller anbefaler oss
i podcastappen din, så er det høyt verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss, i
form av rys eller ros, kritikk, forslag, spørsmål,
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidlinja.transistor.fm