Velkommen til Sidelinja, podkasten for politisk hjemløse, for
desinformerte og uinformerte.
Rundt bordet i dag, Arne Eidshagen, Trond Sørensen
og meg selv, Vegard Nøtnæs.
Jeg føler at vi må starte med en
liten beklagelse til våre lyttere.
Det er vel den andre beklagelsen i vår
historie, tror jeg.
Ja.
Eller tredje, faktisk.
For en tid siden, ikke så lenge siden,
endte jeg opp i en heftig diskusjon med
Peter Hagen om EU.
Dette her er jo en veldig liberal podkast
med liberale mennesker.
Vi trodde jo at Peter var liberal, men
på vei ut, eller på vei hjem, så
stakk vi innom en kebabsjappe, og da åpenbarte
alt seg.
Han bestilte seg falafelkebab, eller da MDG-mat.
Det vil si at han er egentlig bare
en skitten sosialdemokrat.
For EU og spise falafel.
Ja.
Da skjønte vi jo plutselig hvor argumentene kom
fra.
Grønn på innsiden, ja.
Lilla utenpå den grønne huden.
Ja.
Sorry, Peter.
Vi skammer oss.
Den der kunne du bare ikke fått lov til å
slippe unna.
Men som Peter ville sagt, EU gjør jo
veldig mye bra.
Og så ville jeg sagt nei, det gjør
de ikke.
Ideen til standardiseringen minner mer om gamle Sovjetunionen,
enn frie markedsprinsipper.
Jeg tror dette må tolkes som en invitasjon
tilbake til Peter.
Det er klart.
Eller terging av Peter, så han kommer tilbake.
Ja.
Det er nok content det.
Men EU har jo mye bra for seg,
blant annet å sette opp tollmur mot Norge,
som betaler hvor mange milliarder for å få
lov til å være del av frihandelen gjennom
EØS-avtalen.
Som du spør, så skal du få svar,
Vegard.
For vi har EØS-midler.
Det er 3,8 milliarder per år.
Og så basert på 97 prosent av 2
,8 milliarder euro over syv år.
Og så er det deltaker i EU-programmet
Horisont Europa, Erasmus, etc., som utgjør 8,5
milliarder kroner årlig.
Da er det nettobidrag, så det har blitt
4 milliarder.
Men så kommer det sånn EU-Norway Grants
og sånn, som plutselig også er 2,7
millioner euro hvor Norge betaler.
Ja, men det er 92 prosent.
Pølse i slaktetida, liksom.
Men nå skal dere høre at jeg har nå
støtt på Norway Grants på min sommerferie i
år.
For jeg var nemlig og så på det
arkeologiske museet i Varna.
Der var det satt opp et stort plakat at
denne utstillingen er sponset av Norge, Liechtenstein og
Island gjennom den ordningen Norway Grants.
Ja, og da fikk vi litt tilbake da,
Arne, ved at dine øyne fikk se dette.
Ja, ikke sant?
Det var en veldig fin utstilling.
Jeg har en kollega, han var i Kroatia,
og der snakket drosjene om de norskfinansierte veiene.
Det var veldig mye bra veier der nede.
Og de sier rett ut at dette er
penger vi har fått fra Norge for å
bygge vei.
Men har dere hørt det siste prosjektet?
Det er skikkelig bra.
Vi har jo nå fått en strategi mot
desinformasjon i Norge.
Åh, det er jo vakkert.
Og den ideen er faktisk så god at
den skal vi eksportere til Polen gjennom EU,
og bruke av EØS-midler, så i Polen
skal de også få en strategi mot desinformasjon.
Stakkars jævla polakker.
Fy faen, de vet ikke hva de har
gjort.
Jeg håper de bare tar pengene og løper
og ikke sier takk.
Ja, det håper jeg også.
Nei, men altså, hvis det er fire milliarder
i nettobidrag, dette var vel en litt rask
googling, så vi får ta forbehold om at
det ikke er helt riktig, men det er
jo mindre enn jeg hadde tenkt.
Det var fire milliarder pluss åtte og en
halv milliard.
Nei, ja, men fire milliarder var nettogreia,
ikke sant?
Du betaler åtte milliarder, og så får du
noe tilbake.
Ja, men så kom det masse andre ting
ved siden av.
Ja, ok.
Men fire, fem, seks, syv...
Tåler litt ettersyn.
Sammenlignet med regjeringsbygg eller havvind eller noe sånt,
så blir det jo nesten for små penger
å regne.
Ja, det blir jo helt lommerusk.
Man skjønner ikke hvorfor vi bryr oss.
Men det slår meg jo at det er
mulig vi burde betalt for sånn premium-medlemskap
i EØS, for det billige medlemskapet, det er
ikke noe handelsavtale i hvert fall.
Det er ikke det.
Nei, altså, det skal jeg si noe om.
Der kjenner jeg litt at jeg har brent
meg litt, fordi jeg har sagt at
sånn verden ser ut, nå må vi handle
med våre naboland, og EØS er den største
handelsregionen nærmest oss.
Og så er det bare sånn, ja, men
dette er visst ikke en handelsavtale, ikke sant?
For nå begynner de å snakke straffetoll på
stål.
Og da, hvis de kan gjøre det på
stål, kan de gjøre det på alt annet,
og da er ikke dette lenger en handelsavtale.
Da er det kanskje ikke noe vits i å
bry seg så mye om den lenger.
Da beveger jeg meg ned i retning av
nei til EØS også.
Ja, for det tror jeg vel kanskje vi
tre har hatt felles, når vi har vært
i Liberalistene i hvert fall.
At vi har vært litt sånn, la oss
ikke være for bastante på den EØS-avtalen enda,
ikke sant?
La oss finne alternativer og alt det der.
Altså, jeg har snakket om den, men det
er klart min gamle stamme, vi trenger en
klar reforhandling av dette her, for denne avtalen
her bør kunne bli veldig mye bedre.
Ja, ja.
Hele greia er jo nettopp at det du
vil ha ut av et sånt samarbeid, det
er akkurat det du vil ha på nøyaktig,
det du ikke vil ha.
Og det får du.
Eller risikerer å få.
Jeg må innrømme at vi irriterer oss over
reguleringer og synkronisering av innretning av handelsregler og
alt mulig, og det fører med seg en
masse drit, men jeg skjønner rasjonalet for det.
Jeg skjønner greit at ting følger de samme
standardene i Spania og Norge, for da er
det mye lettere å handle sammen, ikke sant?
Så det kan jeg forstå at er del
av en handelsavtale, selv om jeg ikke liker
det.
Men dette som nå slås opp i avisen,
jeg vet ikke om det er stor tiltro til
journalister heller, fordi at de vet stort sett
ikke hva de snakker om, men hvis det
er sånn som det fremstilles, og som Stoltenberg
fremstiller den dagen, at vi står i fare
for å få en straffetoll fra EU som
del av det indre markedet.
Og det er ikke en straffetoll, dette er
en beskyttelsestoll for å beskytte den europeiske stålindustrien,
fordi at det er så dårlige priser i
markedet.
Ja, men hva enn det er for noe
da, så er det fullstendig kjepper i hjulene
for hvordan jeg tenker på EØS.
Da har jeg ikke skjønt hva det er,
og da er jeg plutselig, det er ingenting
som har fått meg til å flytte meg
så fort i et standpunkt som disse nyhetene.
Og jeg driter i om det lander på
at vi slipper det likevel, eller ikke.
Jo, det gjør det sikkert, ja.
Vi kommer ikke til å få den tollen,
ikke sant?
Men det at det er på bordet i
det hele tatt, hvor vi går og betaler for
en handelsavtale med sånn minimumsabonnement?
Det virker sånn.
Det er i hvert fall ikke premiumabonnementet.
Da kan det faktisk være det samme, i
mitt hode i hvert fall.
Tror du det er noe mulighet for at
vi kan deale litt med Trump og si
at vi blir skvisa litt av EØS, og
vi vil heller bli en frihandelspartner med USA?
Du lukter i hvert fall på en mulighet
for en bedre deal enn EØS, om ikke
annet?
Ja, jeg bare tenker sånn at hvis vi
kunne deale litt med Trump på siden her
nå, og lagde oss en bedre handelsavtale med
USA, så hadde det vært en fin serve
tilbake igjen.
Ja, bortsett fra at det virker som alle
de handelsavtalene med USA ender opp med at
alle må betale 10% minimum til USA,
så vet du hva?
Fuck those guys.
Den vi kan handle med, det er Milei.
Der har vi jo en handelsavtale nå.
Den er, hva heter den?
Mercosur og EFTA, har en god handelsavtale.
Den har ikke trådt i kraft ennå, men
da snakker man om reell frihandel på i
hvert fall veldig mange områder.
Mellom hele Mercosur-området.
Jeg krysser fingrene for at argentinsk biff kommer.
Ja, ikke sant?
Argentinsk biff.
Da slår vi to fluer i en smekk, vi får god
biff, og vi blir kvitt Nortura.
Det er ikke et kjeft som kommer til
å kjøpe noe fra Nortura hvis vi får
argentinsk biff.
Ja, og hvis Argentina er villige til å
eksportere Milei tollfritt, så tar vi imot med åpne armer.
Og jeg tror at hvis, jeg skal til
og med akseptere en eksportavgift fra Argentina på
Milei, hvis vi kan få han hit.
Jeg skal tåle ganske mange milliarder i eksportavgift på
det.
Men jeg har alltid hatt holdningen at det
å inngå en handelsavtale bør være så enkelt
som at hvis du slutter å legge toll
på oss, så slutter vi å legge toll
på deg, ferdig.
Og så er det i hele verden, altså
hele jævla verden er opptatt av å beskytte
sitt eget landbruk mot landbruk i alle andre
land, uten differensiering, så det er liksom Frankrike
gjør det, Storbritannia gjør det, USA gjør det,
Argentina gjør det.
Alle gjør det, så det er jo helt
meningsløst.
Kunne vi bare lukke opp det også?
Fordi hvis alle gjør dette, så kan vi
også gjøre det sånn at alle bare slutter
med det.
Ja, men da får vi jo ikke selvforsyning.
Nei, nå er vi på sånn Vedum-argumentasjon.
Bare korn som gjelder.
Bare korn.
Vi lager liksom fire ganger så mye fisk
som vi hadde klart å spise, men vi
er ikke selvforsynt.
Jeg endte opp i en sånn diskusjon på
Anders Nordstad, som han heter, sin side her.268
Han var så grinete, fordi han hadde vært
i butikken for å kjøpe noen sånne bakevarer
som er ferdigpakka i plast, halvstekt, og så
var det jo ikke noen av dem som
var norsk.
Det var jo helt krise, ikke sant?
Så han hadde gått til bakeren ved siden
av, fordi han skulle støtte norske kornbønder.
Og så er mitt spørsmål, har du hørt
om en norsk kornbonde som brant inne med
lasset sitt, som ikke fikk levert kornet sitt?
Nei, det var ingen som ville ha.
Det skjer jo ikke, de får jo levert
alt sammen.
Men her er greia.
Det er noen verdier i dette kornet som
er for lave i Norge, så det er
sånn 50-60% kan brukes til matkorn,
og resten er sånn, nei, dette får vi
kassere og bruke til dyrefôr, fordi dette er
ikke bra nok til at mennesker kan spise
det som mennesker, for vi kan ikke bake
av det.
Jeg så en episode av Jon blir bonde,
som er sånn der rip-off av han
Top Gear-fyren.
Jeg vedder på at det er veldig mye
bedre utgave enn den som britiske Top Gear
-fyren.
Sikkert, jeg har ikke sett den Clarkson-greia,
men...
Clarkson er en virkelig mye morsommere fyr enn
Jon Almås.
Jeg så en episode, og det var liksom
han skulle på Felleskjøpet og levere sitt første
kornlass.
Og da var det jo det der at
du hadde målinger av fuktighet, og det var
altfor lav kvalitet, så det ble dyrefôr
hele dritten, ikke sant?
Men du får jo solgt alt.
Du får bare en annen pris.
Ja, du får en annen pris.
Det er også et visst marked der, så
avhengig av når du leverer kornet, så får
du forskjellig pris.
Hvis du leverer samtidig med alle andre, ja
vel, da er kornprisen litt lavere enn hvis
du er en av de som sitter på
det frem til jul.
Da får du litt bedre betalt for det.
Jeg har også vært på butikken forleden dag
med datteren min, og jeg
tenkte at jeg skulle lære henne i
prinsippet med å se på kilopriser og
sånt.
Så jeg har sagt at ja, når du
blir stor, så har du kanskje ikke så
god råd å begynne med sånn, men du
må jo forholde deg til det
hele.
Så kom vi til ostedisken, da, ikke
sant?
Og så ser jeg en pris og sier
at, oi, så der er en ost
som koster over 1000 kroner per kilo.
Og så spør hun hvorfor det?
Så måtte jeg bare si, ja, det er
på grunn av en fyr som heter Vedum.
Altså, jeg er helt ærlig.
Jeg synes det er litt søtt og litt
naivt når du sitter her og sier at
når du blir litt eldre, så kommer du
til å få litt dårlig råd og sånt.
Du vet jo at hun er så pappa
-jente, og du faller så fælt for de
dådyrøynene at hun kommer aldri til
å få dårlig råd.
Hun vet nok det.
Men du skal ha for forsøket.
Det er greit å dele litt kunnskap om.
Vi satt og drakk noen pils en dag,
og så var det en tenåringsdatter som kom
innom for å få en hundrelapp eller
to av pappa.
Jeg så nok hva strategien var fra begynnelsen
av.
Det var veldig søtt.
Så skjønner du at det er som at
far kjøper seg tid til å drikke øl
med gutta.
Ja, det er en smart jente.
Hun kommer til å klare seg bra.
Koster det dobbelt så mye for halvliterne?
Helt i orden.
Det er jo et sånt klipp med han
Swanson, hvor det er en liten jente som
skal sitte der og gjøre lekser.
Skal skrive et prosjekt om «What can the
government do for me?» eller noe sånt.
Swanson veileder henne gjennom dette.
Det tar ikke så veldig lang tid før
det er en veldig sint forelder som kommer
tilbake for å klage på resultatet av dette
bladet hun har skrevet.
«Nothing!
Nothing!» Levert oppgave.
Flott klipp.
Dere, Arbeiderpartiet har vært beskyldt for noen logiske
brister i det siste.
Aftenposten peker på en selvmotsigelse i økonomisk retorikk.
Hvis det ikke finnes penger til skattekutt, finnes
det ikke penger til økte offentlige utgifter heller.
Det er poenget.
Ja, men det er utrolig hva Aftenposten kan
komme opp med innimellom.
Men hvis det er lederartikkel i Aftenposten, så
er det vel fort Trine Eilertsen som har
skrevet det.
Det kommer en tid der partier sliter på
meningsmålingene og hvor deres vanlige folk-strategi kritiseres for
å være virkelighetsfjern.
Samtidig profilerer regjeringen seg på trygg økonomisk styring.
Det går jo kjempebra.
Og en politikk der kampen mot ulikhet gjennom
omfordeling er sentral.
Kritikken forsterkes av Subjekt som har produsert en
liste med det de kaller ti eksempler på
desinformasjon fra sjelveste Arbeiderpartiet.
Jeg skal vel innrømme, jeg leste jo den
lista.
Den var ikke så hardtslående som man kanskje
kunne håpe.
Men det er jo noen poenger der.
Som det hadde vært mulig å få den.
Ja, fordi jeg tror vi hadde laget en
slemmere liste enn det Subjekt gjorde.
Ja, jeg tror dette er gjort litt fort
og gæli.
Jeg så at han godeste.
Det var Ilie som han skrev.
Ilie Dan, hvis dere trenger litt mer hardtslående,
så bare ta kontakt.
Vi bistår gratis.
Nå ja.
De tingene de nevnte da, det var en
sånn ting at Arbeiderpartiet tar æren for Ukraina-
støtten for eksempel.
Det var kanskje av partiene så var det
vel Venstre som var ute først?
Først og størst og mest og fortest.
Ja, kanskje litt i meste laget egentlig.
Det var kanskje litt for mye Møllers tran som
det heter.
Men ikke sant?
Venstre var pådriveren.
Arbeiderpartiet var bremseklossen.
Og det som var så frekt av Støre
var jo da å si at Arbeiderpartiet har
sørget for denne flotte pakka til Ukraina da
det liksom var i boks.
Men det var jo no thanks to Støre.
Og Støre har ikke gjort noe annet enn
å somle.
Ja, å gå i tenkeboksen og tenke alvorlig
på hva den er for noe.
Vi kan by på skuddsikre vester, Støre.
Men han var jo i den der sende-plaster-
og bandasje-gjengen.
Ikke offensive våpen, meningsløs distinksjon.
I hvert fall ikke panservogner.
Så det var jo stort skritt å kunne
sende en M72.
Man kan ta ut en personbil, hvis du
er heldig.
Det var helt koko.
Men ja, frekkhetens nådegave da, å begynne å
inkassere æren for det på Arbeiderpartiet og regjeringens
vegne.
Neste punkt som Ilie trekker frem, det er
at Arbeiderpartiet åpner for at det skal finnes
flere enn to kjønn.
Og det er jo kanskje en sånn eh,
jeg vet ikke.
Det er jo litt sånne spørsmål da man
ser det.
Det er en kamp om definisjoner av ord,
og det føler jeg kanskje at vi skal
generelt sett la ligge utenfor politikken.
Ja, og jeg skal innrømme at jeg synes
det var veldig fint med, og det var
vel typisk sånn SV-Rødts tilnærming til det.
Det er ikke veldig typisk for SV-Rødt
faktisk, men jeg tror det var på venstre-
sida at man var opptatt av å fjerne
kjønn fra passet.
Men jeg mener, ja, fjerne det fra folk.
Sånn, who cares?
Bare få det bort.
Det er greit.
Også kan folk definere seg akkurat som de
vil.
Tror ikke passet ditt fungerer i andre
land da.
Det er nok en del land, men jeg
er litt usikker på, men la oss finne
praktiske innretninger på det, og slutte med å stemple
folk der det ikke er nødvendig.
Også er det greit, ikke sant?
Det var litt sånn med den der koronapassene
under pandemien også.
At det var mange som var veldig hyttet
med neven til disse koronapassene.
Men det eneste de skulle brukes til var
bare å få innpass i andre land.
Jeg skjønte egentlig hvor begge sider kom fra
der, for ja, du trenger det dokumentet for
å få lov til å reise.
Da er det en oppgave staten har.
Da er verden som den er, ikke sant?
Mens motstanderne, de var livredd for at dette
her skulle innføres for å brukes som tillatelser
til å få gjøre noe spesielt i Norge.
Forbud mot å gå i baren, forbud mot å gå
på gata, forbud mot å handle mat i butikken.
Fordi det var så opphetet, ikke sant?
De som var mot hadde så lite tillit
til myndighetene som det alle burde hatt.
Det var morsomt å være oss på den
tiden når folk begynte å ha like lite
tillit til staten som vi hadde.
Men de tok ikke konsekvensene.
Nei, la oss fortsette å stemme på Arbeiderpartiet
og Høire.
La oss fortsette å stemme på dem.
Trygg styring.
Uansett om ikke jeg stoler på dem, så
skal de i hvert fall bestemme på meg.
Jeg vil bestemmes over.
Eller som vår britiske sanger og visesangervenn hadde
en låt «Govern me harder, baby».
Det er en fantastisk låt.
Det anbefales på det sterkeste å gå inn
på YouTube og høre gjennom et utvalg av
hans låter.
Nå står det litt til for vanligheten, faktisk.
Og Frisby.
Dominic Frisby har noen fantastiske viser.
Hvis dere som lytter går inn på YouTube
-siden for Liberalistene i Oslo, så kan dere
se Dominic Frisby opptre med denne låten i
Norge.
Latter og applaus.
Latter og applaus, ja.
Neste punkt.
Utlandskablene gir lavere strømpriser i Norge.
Det er jo dumt.
Hvis du handler noe internasjonalt, så får du
en internasjonal markedspris.
Hva kan du si?
Det er hele poenget med en kabel.
Det er det du vil.
Problemet her er helt annet.
Problemet er at dette representerer en veldig stor
gevinst for Norge som nettoeksporterer strøm, men
du har ikke klart å fordele den gevinsten.
Jeg tenker at problemet ligger i andre enden.
Hvordan man har innskrenket på alternativene og så
begynner man å eksportere samtidig.
Så man sitter staten og gjør et slags
monopol hvor de styrer hvor mye du får
til å lage.
Så putter du produksjonen ut i strømmarkedet.
Jeg tenker at hvis vi ikke hadde kommet
med restriksjoner på parafin, ikke hadde begynt å
gnåle og tvinge folk til å bytte vedovnene
sine.
Nå sier jo EU at vi skal forby
de.
Hvis man fjerner alle mulige sånne ting.
– Forby vedovner?
– Ja, ja.
– Nei, det er det ingen som oljefyrer
vel?
– Nei, EU vil også ha forbud på
å fyre med ved.
– Ja, men det er jo sprøtt.
– Ja, det er mulig at det er
sprøtt, men det er EU, så det er
vel ingen sjokk.
– Var det det Peter var for?
– Ja, dette var det Peter var for.
– Peter, du kommer ikke unna til tynn
av dette.
Vi kommer til å bruke det mot deg
til evig tid.
– Jeg tror vi må ha den store
EU-debatten en gang med sånn forberedt, men
dette er bare for å fyre opp Peter
til å komme på den.
– Absolutt.
Ellers så tror jeg vi kommer til ditt
favorittpunkt, her, Vegard.
Og det er på at Støre
er ute og sier at skattene øker ikke
når det er nye skatter.
– Det er jo den uttalelsen der.
– Hvor dum går det an å være.
– Jeg så den uttalelsen.
Det er det, når du sitter der med
sympati for han fyren på andre sida, så
bare tenker du, hva faen er det da
for noe?
– Nei, men det er jo sånt som
gjør en glad over at Lubna Jaffery prøver
å komme dette uvesen til livs.
– Ja, det er klart.
Og noe sånt skal sies.
Jeg sier jo også mye dumt når jeg
ikke tenker meg om.
– Problemet til Støre er at han har
ofte tenkt seg om før han sier disse
tingene.
– Han har tenkt seg om, han har
forberedt seg for å gå i en debatt
når han klarer å uttale dette.
Og så skal det sies at han har
jo skrudd på noen brytere, så skatten har
økt også.
Fordi de har jo økt multiplikasjonsfaktoren på
utbytteskatt.
– Ja, men det er ikke skatt, skjønner
du.
Det er bare multiplikasjonsfaktoren.
– Og beregningsgrunnlaget for formuesskatten.
– Skatten er bare 22%, bare så du
vet det.
Og så ganger vi den med 1,7
etterpå.
– Kan vi bare sånn, for vi har
veldig mye hamring på Støre nå.
Jeg vil bare påpeke at den utbytteskatten, den
var det Høire som innførte.
Ha det i bakhodet, folkens.
Det var Høire som innførte utbytteskatt.
Så sa de de skulle fjerne formuesskatten
og guess what?
Dere fikk begge deler.
Fordi de tapte det valget etterpå, da rakk
de ikke å fjerne.
Men de fikk jo 8 nye år for
å gjøre det.
– Tror det som er greit å bare
nevne med Høire er at Høire fjerner aldri
noe som helst.
Høire justerer det litt i den retningen de
har sagt.
Kanskje hvis de får tid til det og
hvis de gidder, og hvis det virker opportunt.
Men ellers så gjør de ingen verdens ting.
Høire er et skammelig parti.
– Jeg bare følte at vi måtte ha
litt den der Høire-hakkinga nå.
– Helt korrekt.
Helt korrekt intuisjon og impuls.
Så stjerne i boka til Trond.
– Neste punkt, og nå er vi tilbake
på Arbeiderpartiets desinformasjon.
Det er fra regjeringen hevder at man har rekordmange
gründere i Norge.
Det blir sjekket opp mot analytikere hos
Virke som sier at, nei, det er ikke
det.
– Det er rekordfå.
– Og det kan også igjen, så har
vi jo dette fenomenet at Norge dumper nedover
på denne her innovasjonsindeksen.
– Ja, det er jo ferdig med å
stoppe nå, for nå tror jeg vi er
på bunn av lista, ikke det?
– Da går det bra.
– Da er det ikke lenger å falle,
er det det?
– Da er det stabilt.
– Hvem er etter oss?
– Det tror jeg vi skal ta opp,
men vi er bare på bunn i Norden.
– Men jeg trodde vi var på bunn
i OECD-landene.
– Ja, nei, vet du hva?
Dette skal vi komme tilbake til, men det
er faktisk land som gjør det dårligere enn
Norge.
– Men det er veldig kjekt for at
hvis vi først kommer oss til bunnen av
OECD, så blir det veldig stabilt.
– Da er det bare en vei, og
det er opp.
– Vi må ha en stabil styring i
Arbeiderpartiet.
– Stabil styring, ja.
– Ja, det er det Arbeiderpartiet går til
valg på.
Så vi må ha en periode til med
Arbeiderpartiet eller Høire, Støre eller Erna, for å
komme helt til bunnen av lista, da.
– Tydeligvis, tydeligvis.
Ny påstand, formuesskatten hindrer ikke investeringer.
– Selvsagt ikke.
Det har ingen konsekvenser.
– Hver kommentar er overflødig, tror jeg.
Å stenge ned landet reddet oss
fra korona, ja, det var noe så.
– Jeg vet ikke.
Jeg er litt lei av korona, egentlig.
La oss bare gå videre på den.
Og så har vi denne påstanden om at
80 prosent av innvandrerne er selvforsørget, og det
er vel egentlig, det betyr vel egentlig det
at 80 prosent av dem jobber noe.
– Ja, fordi det er definisjonen mellom selvforsørget
og jobber noe, føler jeg.
– Ja, fordi definisjonen, kriteriet for å være
selvforsørget var at du bor i en husstand
der minst en person tjener minst 250...
– 56.
– Ja.
– Tusen.
– Og det er ikke å være selvforsørget,
altså.
Sorry.
– Og det er egentlig uten sosialhjelp,
ja.
Ja, ja, ok.
– Det høres ut som Lubaid må på
jobb og snakke med sjefen sin, for her
driver han med mye fake news.
– Ja, det stemmer nok.
Og så har vi, dette har vi touchet
inn på før, men det er påstanden at
kvinner får mindre lønn enn menn for samme arbeid,
og det gjør de jo ikke.
Og så det som kan få statistikken til
å vise at menn tjener mer enn kvinner,
det er jo det at det er en
del menn som er rikinger, eller flere menn
er rikinger enn kvinner.
– Flere menn er rikinger enn kvinner, flere
menn jobber flere timer, altså og så videre,
og hvis du ikke tar hensyn til disse tingene,
så får du en diskrepans.
Og den kommer de og trekker frem hver
gang det passer seg, og så Støre.
– Menn søker mer risiko, det vil si
at menn velger i større grad å jobbe
på provisjonsbaserte lønnssystemer, som da også betaler seg
deretter hvis du lykkes.
– Ja.
– Og hvis du ikke lykkes, så går
det å gjøre noe annet, så de som
feiler, de faller ganske fort ut av statistikken.
– Ja, og til den der gründer-greiene,
den er å ta en sjanse og prøve
deg på egenhånd, og stor gevinst, men også
stor risiko.
Også overrepresentasjon av menn, i hvert fall der
det er reell risiko, kanskje fordi menn er
mer uansvarlige, men de er også mer risikovillige
da, så kan du ha hva du vil.
To sider av samme slengen, det er også flere
menn i fengsel.
Så på sånn sett er det flere menn
på trygd.
– Det er jo, man må da ikke
glemme at folk i fengsel i Norge jobber.
De får bare ikke lønn for det, så
innsatsen blir deretter.
– Ja, ok.
Fair enough.
– Offentlig ansatt, da.
– Ja, offentlig ansatt og på lavlønn.
– Siste punktet, den 10-punktslista, det er
kanskje en av mine favoritter, og det er
at det var nødvendig å bombe Libya.
Og det var vel egentlig bare noe som
Stoltenberg gjorde for å bli godvenn med Obama,
var det ikke det?
– Ja.
– Kaster du sånn 600 bomber over Libya,
så oppnår du egentlig bare å få hele
samfunnsstrukturen til å brekke sammen.
– Litt sånn god kompisstemning.
– Snillebomber, da.
Snillebomber.
– Bromance med Fogh Rasmussen.
– Nei, men ja, vi har jo snakket
om det før, ikke sant?
Det var en veldig rar tid, fordi Støre
for eksempel, utenriksminister på den tiden, var veldig
klart imot å intervenere i Libya.
Og så er det bare en ettermiddag, hvor
han har fått det for seg at nå
må vi haste det med å sluppe disse
snillebombene, og da snur hele befolkningen på en
femøring.
Fordi man av en eller annen grunn har
tillit til Støre og hans intellektuelle kapasitet, jeg
vet ikke hva, men det var liksom nå
måtte det bombes, og det kunne ikke skje
fort nok.
Og som jeg nevnte tidligere, jeg satt rundt
lunsjbordet dagen før dette, og det var liksom
folk ristet bare på hodet over det der
at vi skal ned til Libya, hva faen
skal vi der gjøre?
Og dagen etter så var det alle så
rart på meg som fortsatt mente det, dagen
etter at Støre hadde ombestemt seg.
Og det var en kjemperar, rar opplevelse.
– Og det endte jo bare kaos hele
situasjonen, ikke sant?
Og så Gaddafi ble sodomert i hjel i
gatene i Tripoli med en pinne, liksom.
Før han ble slått og avlivet.
– Ingenting var ikke velfortjent med det, altså.
– Nei, for all del.
Kanskje man egentlig skulle ta den tradisjonen hjem.
– Ja, med sånn tjære og fjær og
gapestokk på Løvebakken hadde vært noe.
Hvis du hadde stått ansvarlig for den der
budsjettsprekken i Stortingsgarasjen, så må du ha en
sånn åtte timers skift i gapestokk på Løvebakken i
en uke eller to.
Bare sånn for prinsippets skyld.
Og så skal ingen være slemme mot deg,
eller slå, eller sparke, ikke sant?
Men det er bare en sånn...
La oss bare markere at dette fikk du
ikke til.
– Du må stå der, og alle kan
få lov til å si sin hjertens mening
til deg om det.
– Ja.
– Og du får ikke lov til å
svare.
– Nei, du må bare holde kjeften din.
– Ja.
– Take it.
Hvorfor er det med det?
– Ja, nei.
– Ja, vi tøyser med tidligere stortingspresident.
– Ja, ellers så nevnes det her i
artikkelen i Subjekt at de kommer ikke rundt
og snakker om dieselbiler, CO2-lagring, behandlingskøer, gjengkriminalitet,
boligmarked og så videre.
Ja, det er klart, det er mye ting
å gripe fatt i.
– Ja, ja, ja.
Og det var jo også en ting vi
ikke kom til med Olemic Thommessen, som var
formann i Tibetkomiteen på Stortinget, men slapp Dalai
Lama inn bakveien mens han rullet ut
den røde løperen for kinesiske diktatorer.
Så, det er de type.
– Ja.
– Ut av Stortinget nå, da.
– Hvilket parti var det han tilhørte igjen?
– Å, la meg tenke på det.
Hæ?
Høire?
– Jeg bare føler at vi er...
– Et parti fullt av kapasiteter.
– Ja, jeg bare føler at vi må
passe på å sparke...
Høire slipper så billig unna, for de
sitter rolig i båten og holder kjeft.
– Ja, og derfor så må vi...
– Jeg tror vi skal...
Vi skal nok få ut en del ting
før valget, i hvert fall, som ikke blir
en sånn entydig, klar anbefaling av å stemme Høire.
– Det er vel for det.
Selv om vi kanskje kommer til å gjennomgå
partiprogrammet deres kanskje i litt mer detalj enn
Ytre Sentrums partiprogram.
– Ja, og det begynner nok...
Hva er det nå?
Seks uker igjen til valget, eller?
Ja, ikke sant?
For det er...
Hva er det for noe?
9.
eller 8.
september?
– Ja, det pleier å være rundt der.
Jeg er ikke helt sikker på datoen.
– Ja, men sånn.
Seks uker-ish, så da må vi få
rota oss gjennom en del partiprogrammer, og kanskje
en del podcast-opptredener og annet av det nevnte
partiets representanter.
– Jeg gleder meg til vi skal gjennom
programmet til utbrytergruppen fra INP.
Jeg husker ikke hva det heter, det nye.
– DNI.
– DNI er det.
For jeg var og tittet på det programmet
der, og det er mest intensivt med svada-generatoren.
– Mer til alt som er bra?
– Nei, det stod ikke noe med at
vi skal bruke penger på, det er bare
sånn...
Vi har noen gode tanker.
– Vi skal styrke ting?
– Jeg tror ikke en gang de klarer
det.
Det er bare en slags filosofiprogram uten filosofi,
for de mener at filosofi ikke er bra.
– Ok.
Nei, men vi får telle når vi går gjennom
det, da.
– Ja, fordi sånn DNI, altså Det Norske
Industripartiet, som er han Owe Ingemann Waltherzøe, han som startet
INP.
– Ja, og brøt ut fordi han ikke
klarte å samarbeide med folk, hvis jeg forstår
verden rett.
– Altså, han startet et parti, han kommer
fra Arbeiderpartiet, så starter han et parti, så
inviterer han inn alt fra høyre og venstre
og sentrum, og så er det ikke sikkert
at hvis du er gammel Arbeiderparti-mann, at
Eilertsen er mannen du skal ha med deg
på lag, da.
Jeg tror ikke dere kommer til å bli
enige.
– Nei, men, ja, ja.
Vi får telle når vi går gjennom, han har
jo, han Valdersnes, har jo noen podcast-
opptredener hos Ness og sånn, i hvert fall.
Så det går an å høre litt fra
hva han sier og har å komme med,
og hva han fokuserer på og syns er
viktig, og se det opp mot programmet, og
hvor vi har noe tro på det.
Det er vel slik at DNI ikke gjorde
det all verdens bra på meningsmålinger.
Så det ser ut som det er INP
som liksom stikker av med den oppslutningen, da.
INP og Gyda-partiet (Gyda Oddekalv, red.anm.)
– Gyda-partiet, det er morsomt.
De har fått et stort, langt program, de
nå.
Og det er jo artig.
Altså, det gamle programmet var jo kjempemorsomt.
– Ja, det var kornsiloer overalt.
– Ja, ja.
Så uheldigvis så har hun da funnet ut
at de må ha like langt program som
de store partiene på Stortinget, så det blir
litt mye å gape over.
Men vi får kanskje ta en kikk på
det også.
– Ja.
– Ja, vi skal nok finne en bedre
metodikk enn den vi brukte med Ytre Sentrum.
Det var jo litt en prøvestein, og vi
så vel ikke for oss at det helt
var partiet for oss før vi begynte heller.
Så det var jo litt bare for oss
å prøve ut.
– Og så var kanskje det programmet litt
lengre enn vi så for oss når vi
begynte på det.
– Ja, så vi skal sjekke på forhånd
hvor langt det er, og så skal vi
få laget noen sammendrag som liksom ikke er
at episoden er ferdig før programmet.
Ellers, vi er jo på, ja, litt tilbake
til Norge.
Skatt som straff og symbol, altså dette med
at det av og til er viktigere å
kreve en skatt enn at den betyr noe
for statsfinansene.
– Det er det jo av og til
for norske politikere.
Mener du noe eksempelet hvor man innførte en
skatt på solcellepaneler, hvor det viser seg at
det koster mer å kreve en skatt enn
det skatten gir?
– Det er en del av det, fordi
det er egentlig tre ting her sånn.
Høire har foreslått å fjerne formuesskatten, ikke sant?
Merk dette, vi snakket om i stad, Høire
fjerner aldri noen ting.
Høire har foreslått å fjerne formuesskatten på arbeidende
kapital.
Og så er det vanskelig å definere hva
som er arbeidende kapital, for da er det,
hvis det står i banken, så er det
ikke arbeidende, men hvis det er investert i
aksjer, så er det arbeidende eller et eller
annet sånt.
Altså, det er en rar distinksjon.
Og man må jo tenke at har du
penger inne i banken, så er jo det
også arbeidende kapital, for da blir det jo
lånt ut på andre sida med en multiplikatoreffekt
og alt mulig rart.
Så det er liksom, det er en helt
meningsløs distinksjon.
– Du får veldig mye mer for 10
millioner som står i banken enn 10 millioner
som står i kapital på en bedrift.
Har du...
– Ja, du skatt, ja.
– Ja, men altså hvis du sier at
altså, i utført arbeid da, hvis du har,
hvis banken har 10 millioner, så kan de
låne ut 100, mens hvis du har 10
millioner i egenkapital, så får du brukt 10
millioner med mindre du går i banken og
låner.
– Skutt det ned i en bedrift, ja.
Jo da, nei, også kan du jo si
at en bedrift drevet på kreditt vil jo
ha den samme effekten, fordi du har en
eller annen sikkerhet i bedriften, og så får
du så og så mye lån basert på
hvor mye egenkapital og whatever.
Men, det er nå den ene siden av
det, ikke sant?
Høire vil ta bort arbeidende kapital og gå
seg inn i det hjørnet som er å
definere seg frem til hva det er, som
ikke er så lett.
Og da kan man jo til og med
ha en viss sympati for Arbeiderpartiets holdning til
at det var bare å beskatte alt.
En viss sympati, sa jeg.
Du trenger ikke å se på meg så
strengt, Trond.
Jeg følte at det trengtes en sosial korreks
med øynene her.
– Ja da, jeg fikk den og den
var velfortjent, den altså.
Men det er jo i en veldig relativ forstand.
Men, å definere denne arbeidende kapitalen, altså Nicolai
Tangen, som har en svær formue som er
personlig og står i bank- og statspapirer,
er da ikke arbeidende.
Og da blir det en ganske tøff skatteregning
på det.
Men Jonas Gahr Støres sin formue, som ligger
i et investeringsselskap, den fritas.
Og dette er det Høire som foreslår, ikke
sant?
– Og det er jo litt deilig med
Høire på barrikadene for å redde Jonas
fra skatten, det må sies.
– Ja.
Neida, men liksom, er det noe fornuftig i
dette Høire snakker om, eller er det egentlig
bare en sånn du prøver å lappe et
dekk som egentlig bør kasseres?
– Nei, altså, jeg tror, ja, det er
jo selvfølgelig fornuftig å fjerne skatten.
– Jo, jo.
– Men altså sånn, en distinksjon, det er
jo nok så kunstig.
– Ja, ikke sant?
Så dette er Høire som skal lage en
ny jernbanereform, det er bare at det er
på formuesskatten.
La oss lage en tulleløsning som ikke løser
det fundamentale problemet, som er at du innfører
en skatt som ikke har noe positiv effekt.
– Du, jeg tenker det er litt sånn
som det er litt sånn som det begynner
med litt sånn sexkjøpsloven, ikke sant?
Også hvis du sier at det skal være
lov å selge sex, men ikke kjøpe, så
kan man si at det er en sånn
distinksjon, som er en sånn litt sånn kunstig,
ikke sant?
Og det er litt på samme måten mellom
når du tenker på arbeidende kapital og
annet kapital, liksom sånn at det er sånn
altså dette, økonomien er jo et dynamisk dyr,
ikke sant?
Altså, dette tøffer jo og går rundt og
rundt og rundt hele tiden.
– Nei, og det er jo verdt å
også peke på at det er veldig få
andre podcaster hvor du får avstemt formuesskatten med
sexkjøpsloven.
Det er jo ikke sant, det er ikke
sånn som hovedstrømsmediene driver med.
– Nei, det må sies.
Dette måtte være tydelig desinformasjon da.
– Sannsynligvis.
Men enn så lenge, for den har jo
ikke vedtatt enda, så du kan si dette
foreløpig.
Du kan desinformere så mye du vil, Arne.
– Nå så jeg en juridisk gjennomgang av
sexkjøpsloven her, og sånn som jeg så denne
gjennomgangen, så hvis du kjøper et par flasker
vin og en middag til en dame, og jeg
føler jeg tenker at nå skal jeg gi
henne det.
– Nå skal jeg ha meg noe.
– Ja, og så det blir et tydelig bytte,
så er det faktisk forbudt.
Da er det et spørsmål, hvor mange i
Norge som har røket på en liten smell
med denne sexkjøpsloven helt uten å vite det?
– Jeg...
– Skyldig!
Samme opplegg i Sverige, faktisk.
Jeg var ikke klar over at det var sånn
i Sverige.
Der er det faktisk spesifisert at det er
forbudt å bytte gods med sex.
Så Magnus Betnér, han komikeren, han gjorde et
poeng av det fra scenen, og bare pekte
ut på publikum og sa "skyldig!".
Hele veien.
– Jeg diskuterte å gå på date med
en dame på et tidspunkt, som var veldig
opptatt av denne sexkjøpsloven.
Men hun mente også at mannen skulle betale
når man var på date.
– Det ble ikke noe date, altså?
– En ting er at det ikke ble
det, men det er noe med den kognitive
dissonansen at det er litt artig, faktisk.
– Bare fortell det til henne, da.
Det har ikke mannen lenger lov til.
– Jeg skal begynne å si det, at
gitt sexkjøpsloven så kan jeg ikke det.
Har du sett siste juridiske betenkning på dette?
Det blir jo romantisk, vet du.
– Det blir jo veldig, veldig...
– Det var en Facebook-konto som kaller
seg Juss-snakk, som gikk gjennom denne.
– Nei, men når Høire er ute, så
er det jo vanskelig å ligge på latsiden
hvis du er SV, så da må du
finne på noe enda dummere, og det er
jo solcelleskatten du var inne på i stad.
– Ja, den er helt nydelig.
Da har de jobbet beinhardt for å få
innført en ny skatt, hvor du ikke får
fradrag for utgiftene dine også, for sikkerhets
skyld.
Men så viser det seg at det koster
mer å kreve inn pengene enn det de
får inn i skatter, altså det er mer
jobb med det enn det er inntekt.
– Det er jo mange skatter du har
ute som er sånne syndskatter eller ta-de
-rike-skatter, ikke sant?
– Ja, avgift på sjokolade og...
– Ja, så røyk, for eksempel, er jo
et godt eksempel på det, men du har
jo også, hvis vi går tilbake til det
eksemplet med den franske osten, så er det
jo også sånn at du skal lære å
kjøpe norsk, liksom.
– Ja, trenger du noe annet enn brunost.
– Og det er et godt eksempel på
at hvis du ser på statsbudsjettet, så er
det sånn at inntektene fra toll er jo
helt marginalt.
Her snakker vi selvfølgelig om store
tall, altså det er jo klart at det
er mange kroner og øre og mange øl
i og for seg, men det er bare
for å jevle med folk som liker fransk
ost.
– Ja, ikke sant?
Og der er jo en ting svenskene har
skjønt.
De kaller det for tull med en gang.
Ikke sant?
Men det samme gjelder jo formuesskatt også, det
er ikke så mye penger som staten dytter
inn på statsbudsjettet fra formuesskatt.
Det handler jo mye om å signalisere at
de rike har bred rygg og kan løfte
tyngre.
– Altså det er en pryleskatt det med
det er, ikke sant?
– Det som er morsomt, det er jo
hva står igjen når Høire er ferdig med
arbeidende kapital-definisjonen sin?
Det har jo sannsynligvis noen sånne, det viser
seg at det var noe som hadde regnet
på, det var i flertallet klart flertall, det
var liksom gamle enker på minstepensjon med et
stort hus, det var liksom den største andelen
av de som betalte formuesskatt.
– Jaja.
– Ok?
– Jaja, også kan det hende de skattlegger
kontanter eller et eller annet, som ikke står
i en bank.
At du har kontanter i lomma så må
du innrapportere det til myndighetene.
– Ja, det skal du gjøre, det står
i selvangivelsen.
Jeg har alltid gjort det, jeg lover.
– Vet du hva som skjedde her en
gang?
Jeg bare plukker opp noe bitcoin innimellom, og
så brukte jeg BareBitcoin.
Sånn en norsk, du kjøper det, og så
har jeg ikke tenkt å ha bitcoin stående
der, så jeg sender det til min egen
konto.
Og nå fikk jeg faen ikke lov å
sende det uten å oppgi hvem jeg sender
til, om det er privat, eller om det
er til en børs og hva jeg hadde
tenkt å bruke det til.
Så nå ødelegger de mulighetene.
Fordi Firi Bitcoin og disse norske institusjonene, de
må da være godkjent i Norge, og nå
blir det helt håpløst å bruke dem også
for å liksom bare ha noe fritt rom
fra staten der.
– Jeg gjorde det, altså jeg finner om
at det er mange kommuner som sier, jeg
prøvde meg på å kjøpe noe bitcoin her,
og så kom det sånn, ja, nå må
du legitimere deg først før du får lov
til å kjøpe bitcoin.
Nei, det er jeg ikke interessert i.
– Nei, og det er bare utrolig mye.
– Det er utrolig mye rapportering, ikke bare
for skatteformål altså, sånn, men anti-hvitvasking-greier,
da.
Så egentlig, jeg hadde tenkt å gjøre en
sånn story, jeg tenkte jeg skulle lage meg
et selskap og plutselig putte noen investeringer inn
der, for å unngå litt skatt, da, ikke
sant?
Det er jo innenfor loven.
Så plutselig så skulle jeg overføre noe penger
litt, og så det her meglerselskapet som
jeg gjør, de sier, ja, hvor har du
fått penger fra?
Så må jeg si at, ja, nei, jeg
har jo vært i arbeidslivet i mange, mange
år, så jeg har jo tjent litt penger,
litt penger har jeg sikkert arvet, litt
penger har jeg tjent her og der.
Så jeg vet ikke helt det.
Og det blir en sånn lang exchange, så
jeg blir litt sånn, kom på ting, ting,
ting, som jeg har tjent penger opp igjennom,
og så til slutt så måtte jeg bare
si at, ja, det her gidder jeg ikke
mer.
Dere får ikke noe business av meg hvis
det skal være så jævlig vanskelig, så skjønner
jeg jo at det er regulerende myndigheter som
gjør det sånn, men det er så mye
sannheter man skal gi, altså.
Det er jo, altså, du peker på noe
som er interessant her, for det gjør jo
også at du putter penger inn der, så
blir du jo det på en måte som
en slags investor.
Og så sier du at, vet du hva,
jeg gidder ikke å være investor, jeg.
Og er det noe vi har mangel på
i Norge, så er det jo folk som
er interessert i å investere i privat kapital.
Og det er jo, helt slutt på, det
er jo ingen som vil.
Det er jo bare å komme seg ut.
Og liksom det der å få opprettet et
eller annet sånn, det investeringsselskapet ditt, det burde
jo sannsynligvis vært i Sveits eller i Island
eller et eller annet sted med liksom ikke
helt retard-lover.
Og så får du overført ting på en
måte som de ikke kan trace så godt.
Jeg fant en måte å gjøre det på.
Jeg vet ikke hvor godt det funker lenger,
for jeg tror ikke det, men tidligere så
kunne du investere i, altså du kunne kjøpe
sånne såkalte mining-kontrakter for bitcoin.
Det vil si at du kjøper egentlig noe
som er ingenting.
Tilgang til et sett med grafikkort som står
på Island eller hva det er for noe.
Så får du en avkastning på det over
tid.
– Du leier CPU-tid, egentlig.
– Ja, eller GPU-tid i praksis.
– Nå ble ikke dette litt nerd, eller?
– Det blir litt dyrt hvis du kjøper
CPU-tid.
Men det er prinsippet.
Og så er det ikke traceable, for du
får en sånn daglig liten utbetaling og det
akkumulerer seg over tid.
Jeg vet ikke hva mulighetene er for det
lenger, men det er en sånn ting som
vi faktisk kunne være litt flinke til å
informere om.
Det der å skulle være registrert og overvåket
og passet på av skatteetaten og Jonas Gahr
Støre og alle mulige hele jævla tiden.
– Jeg har jo et forslag til Arne
her nå.
Det er mulig at jeg kan komme med
løsningen til det.
Det var en liten tur til USA, og
du må til Delaware.
– Delaware, ja.
Der prøver de å tiltrekke seg investorer.
– Ja.
– Ja, og der er det mer eller
mindre lagt sånn at der trenger du ikke
å legitimere deg når du starter
et selskap.
Ingenting er greiere enn å starte det.
Jeg hørte en podkast om Delaware, faktisk.
Freakonomics-sak hvor de hadde oppdatert litt.
Du har sikkert hørt om den selv.
Så du er valgt inn, men selv om
du er valgt inn, så kan ikke du
drive for å lage lover.
Det er det en gruppe jurister som har
lov til det.
Du har ikke lov til det.
– Så kan vi legge til den historien
med tilleggshistorien som er verdt å ta med.
Dere hørte om den lønnspakka til Elon Musk
som han fikk for 10 år siden.
Den lønnspakka var jo en sånn null i
lønn, men helt absurd utbetaling hvis du når
helt absurde mål som var delt opp i
10 sånne trancher, og det var sånn du
måtte doble aksjekursen og den skulle holde seg
på det doblet over en periode på et
år.
Så det var sånn helt committet til selskapet.
Ingen spekulative elementer i det hele tatt, men
en helt vanvittig utbetaling hvis du nådde det.
Og selv liksom første tranche av dette var
absurd.
Og så var det lagt ni til oppå
det som var sånn du skulle nå resultater
som var helt absurde.
Så han fikk den pakka i 2014 eller
15, og Tesla tjente ikke penger på den
tiden for å si det sånn.
Så var det jo sånn, dette er jo
helt absurd.
Det er en gavepakke til aksjonærene.
Og det liksom som ble sett på som
storsinnet av Elon Musk, oljefondet som var inne
i Tesla stemte imot det den gangen.
Og Tesla er incorporated i Delaware.
Ok, det som skjedde nå da dette kom
til utbetaling, og Musk hadde nådd 10 av
10 på denne.
Så lønnskravet eller utbetalingen på dette var jo
noe sånn 50 milliarder dollar, helt absurd beløp,
ikke sant?
Men det har jo vært regnskapsført og regnet
med, og dette har vært en avtale i
10 år.
Og så var det en dommer i Delaware
som bestemte at dette var ikke greit.
Selv om det var vedtatt med overveldende flertall
av aksjonærene i selskapet.
Og da det ble en dommer mot det,
så ble det jo bedt om kan aksjonærene
i selskapet nå ta stilling til om vi
skal anerkjenne en avtale som vi faktisk har
inngått med CEO over 10 år.
Og overveldende flertall igjen, mot oljefondets stemme, selv-
sagt.
Ja, 70% eller noe sånt av aksjonærene
i Tesla syntes det var rimelig å opprettholde
avtalen, for Elon har faktisk levert på vegne
av selskapet.
Det har blitt et av verdens største selskaper
fra å være en konkurskandidat.
Men Delaware nekter å anerkjenne aksjonærdemokratiet i et
selskap.
Og det er jo fordi det er noen
aktivist-aksjonærer som har saksøkt Tesla, og
så får de en eller annen aktivist-
dommer med seg på laget, og det gikk
i Delaware.
Og det førte jo til at Tesla har
nå flyttet fra Delaware og rekonstituert seg i
Texas, der hovedkvarteret nå ligger, men det har
vært skrevet ganske mye om det, for det
er den der sånn, la oss si, idiot-
fraksjonen der ute, han der Tesla, jeg
skal selge Teslaen min på Søren, og de
folka hater Musk og Tesla og alt, og
bare gjør alt som gjør vondt for Tesla,
det er helt greit, og heier frem, men
det er jo, det finnes jo seriøse skribenter
og tenkere der ute, og de har jo
lagt vekt på hvor mye dette er ødeleggende for
Delaware, ikke sant, for det å gå og
inkorporere inne i Delaware nå, nå vet du
at dette er kjemperisikabelt, ikke sant, for du
får ikke drive selskapet ditt på en fornuftig
måte, du kan ikke inngå avtaler internt, og
det er jo, altså Tesla, verdens liksom tiende
største selskap, eller fjortende største, eller et eller
annet sånt i hvert fall i markedsverdi, bare
pakker sammen og drar fra Delaware, og flytter
til Texas, fordi at du trenger forutsigbarhet i
rammeverket rundt driften av bedriften din, bare som
et apropos til.
Jeg sier ikke at Delaware bare var positivt,
men du kan lage mye, du kan opprette
selskapet for deg, og sette penger i det
uten at noen norske myndigheter finner
ut av det uten videre, og det var det
positive med det.
Jeg leste en gang, den er helt sikkert
ikke gyldig lenger, men jeg leste en gang
oppskriften på hvordan du skulle gjøre dette, for
å liksom kunne lage mørke penger da, så
det du skulle gjøre var å opprette et
sånn type limited selskap på Seychellene, og
så skulle du ha en bankkonto i Sveits,
for det selskapet på Seychellene, for der
har du veldig liberal lovgivning på hva du
trenger å oppgi og sånn, så da kan
du hyre inn et advokatkontor til å sitte
i styret og være daglig leder og masse
greier, så det betyr at du obfuskerer hvordan
inntekten kommer inn, så flytter du pengene til
denne bankkontoen i Sveits, der privacy-lovene er
veldig sterke, eller i hvert fall var, og
derfra så skal du flytte pengene til en
stiftelse i Belize, for i Belize så trenger
du ikke å oppgi formålet med stiftelsen, så
igjen så er du på at du hyrer
inn en advokat som da sitter med nøklene
til kongeriket, ikke sant?
Og så skal du da få utstedt et
kredittkort på Visa eller Mastercard-nettverket, ikke sant?
Fra stiftelsen i Belize, som du da bruker
til å kjøpe varer og tjenester i Norge.
Så da, det var liksom løsningen for 20
år siden.
Jeg tror kanskje det kan være løsningen enda,
og jeg håper noen av våre lyttere kommer
tilbake og prøver.
Men, ikke sant, siden den gang så har
banklovene i Sveits blitt mindre liberale, eller mindre
hemmelighetsfulle, så det er mer over...
mer oversikt og rapportering, og så har sanksjonene,
det er jo ikke sant, du blir
sett på som skatteparadis, og derfor så blir
det liksom dratt ut, utskjelt derfra av den
internasjonale handelsordenen, og disse stiftelsene i Belize vet
jeg ikke om fortsatt fungerer.
Men det finnes helt sikkert sånne løsninger fortsatt,
og det er klart, jeg er ganske sikker
på at Bitcoin er en del av det,
men det er bare at du må åpenbart
finne en annen måte enn å kjøpe fra
norske handelssteder, da.
Rapporteringskravene der også.
Nei, skal vi...
Vi hadde vel en liten ting til å
nevne, fordi det var en liten morsom sak,
da, men det ble satt opp en sånn
liten liv-og-lære-greie, fordi Jan Christian
Vestre, næringsminister og nestleder i Arbeiderpartiet, hadde jo
donert hele 14.000 kroner til sitt eget
parti, for han har jo veldig tro på,
og det er der hjertet er.
Han er generøs, vet du.
Altså...
Det er bare meg som synes 14.000
er en litt sånn rar sum.
10.000 hadde jeg liksom, 15 hadde jeg...
14?
Ja, altså, egentlig så skal man jo ikke
kritisere folk for å gi donasjoner.
Det er fint det, men det føles litt
smått når du er...
Ikke bare mangemillionær, men du er mangfoldig
titalsmillionær, ikke sant?
Jeg vet ikke om det er Vestre eller
Støre som er rikest, men det er liksom
sånn...
Det er nærmere 100-millionersklassen enn 1-millionersklassen,
for å si det sånn, og da høres
14.000 kroner kanskje litt sånn puslete ut,
men fair enough.
Men Mimir Kristjánsson, som ikke er millionær, som
egentlig bare lever på stortingslønnen sin, betaler altså
300.000 kroner i året i partiskatt.
Han lever på stortingslønnen sin pluss alle inntektene
fra bøker.
Jo, jo, men jeg synes jo helt selvsagt
at du skal tjene penger på å skrive
en bok og selge den, liksom.
Ja, ja.
Jeg vet hva du mener om det, Trond,
ikke sant?
At det er litt sånn inkonsekvent at du
slipper unna med boka, men må betale en
vanlig lønn av det, og når du betaler
300.000 kroner til partiet ditt i året,
så vet du hva?
I tip my hat to you.
Trist at du betaler det til Rødt, for
de burde ikke ha så mye penger, men
jeg skjønner at du tror på det du
driver med.
Du skjønner det, at den der borte i
Rødt, de har tro på dette, skatter
og sånt, ja.
Hmm.
Siden de på en måte legger til litt
sånn ekstra til skattefatet.
Jeg trodde jo at disse Rødt-folkene kunne,
siden Marx, og det er jo, altså, Marx
er jo egentlig ikke så glad i den
kjempestore staten, han synes jo egentlig at folk
skal dele pengene seg imellom helt uten statlig innblanding.
Alle skal bo på kooperativer.
Ja.
Utopisk kommunisme.
Det er det klart, den gamle Marx var
jo det.
Ja.
Så det...
Nei, nei, men la oss trekke en liten
linje da, mellom disse sakene, ikke sant, og
det er at disse skattene blir som det er,
en arena for å posere moralsk.
Ikke sant, så det er jo, på ett
vis, så er det det Mimir gjør når
han ler av Vestres puslete bidrag til sitt
parti, og den der solcellesskatten, som koster mer
å innkreve enn den drar inn i penger,
ikke sant?
Det er jo sånn, da, men du må
jo være i SV for å tenke at
det er en god idé.
Men la meg snu på det, fordi i
Rødt så har de jo et sånt system
som sier at du skal betale så og
så mye av din inntekt, ikke sant?
Og hvis du tjener mer enn så og
så mye, så skal du betale så og
så mye til partiet.
Ja, i Rødt så har de det.
I SV så tror jeg ikke det.
Nei, i Rødt har de det.
Men hvis, hva hadde Mimir sagt hvis Vestre
hadde gått og lagt to millioner på bordet
til Arbeiderpartiet?
Jeg lukter...
Jeg tror jeg vi hadde sagt, hvis du
hamrer eller hamres like fullt, så skal det
hamres.
Ja, men jeg tenker jo sånn at
da har du jo kjøpt og betalt partiet.
Han har kjøpt seg innflytelse, da.
Ja, da...
Nestleder også.
Ja, og...
Der kommer Peer Gynt til å ta til det, eller det er vel mor Åses sønn?
det, eller det er vel mor Åses sønn?
Nei, det er Peer Gynt som sier det.
Det er Peer Gynt, det.
Jeg tenker liksom at Vestre har donert 14
000, det er jo greit, men det er
begrenset hvor mye han kan gjøre og betale
også, før han vil få den...
Han kjøper partiet, kjøper seg innflytelse.
En ting er når du har et internt
skattesystem i partiet som sier at du skal
betale så og så mye av din inntekt,
så er det veldig lett å være Mimir.
Men hvis du, Vestre, legger to millioner på
bordet og sier at jeg skal bare bidra
til valgkampen her, så tenker jeg at det
kommer ikke til å se så fint ut.
Nei, det blir spørsmålet om hvilken hatt du har
på deg når du gir de pengene.
Er det på en måte den gamle AP-er'n,
eller er det kapitalisten som putter penger
på laget?
Nå ser jeg i notatene mine her, vi
var inne på det i sted, denne innovasjonsindeksen.
Men der er European Innovation Scoreboard 2023.
Norge klassifiseres som en strong innovator på niendeplass
totalt, men relative svakheter innen eksport av høyteknologiske
produkter, design og varemerkesøknader, og samtidig
melder da Statkraft om dette tapet, som det
tror jeg kanskje vi i Sidelinja har snakket
om, men at de har tapt 6,5
milliarder i andre kvartal på grunn av nedskrivninger
og sånn...
Ja, de har brukt penger litt liberalt da.
Fordi at de skulle bygge imperium.
Og så fremstiller de det som at de går
med overskudd, men de har egentlig bare tatt
penger fra...
Jobben din er å skyte svømmefugl i et
basseng som ikke kan fly, og så har
du ikke klart det heller.
Men jeg tror perspektivet på denne innovasjonsindeksen, det
er sånn at ting har jo egentlig gått
kjempefint rundt i Norge, fordi man har hatt
oljepenger hele tiden.
Det er klart at det stimulerer jo økonomien
der, når det offentlige bruker penger.
Men når det offentlige ikke kan bruke så mye
penger lenger, da trenger du en annen kilde
for stimulans i økonomien og det.
Det er naturlig å tenke at vi trenger
litt flere gründere her til lands.
Ja, og det er jo mildt demotiverende hvis
det du leser i alle aviser og hører
fra ledende politikere er at vi skal faen
meg ta deg hvis du lykkes.
Ja, og det er liksom sangen «Don't come
to Norway».
Helt på kornet.
Det er trist at det er sånn.
Sånn er det imidlertid ikke i Argentina.
Der er det ganske mye optimisme og gründerånd
og vekst og velstand og positiv optimisme for
tiden.
Det er jo vedvarende, høy økonomisk vekst, fallende
inflasjon, fallende fattigdomsrate, du får orden på statsfinansene,
du balanserer budsjettene, så den performancen til Milei
der er jo egentlig nesten utrolig.
Er vi der hvor vi tror at dette
kommer til å gå nå?
Det lurer jeg nesten på, ja.
Dette her ser veldig sånn ut.
Han er ganske konsistent og konsekvent på det
han gjør, og skrittene er i riktig retning.
Det var den lille skandalen med kryptodille.
Der er han jo offisielt frikjent av en
rettsinstans nå.
Så det får være greit, men det var
fortsatt dårlig vurderingsevne.
Jeg skulle ønske han ikke gjorde det.
Norske politikere gjør større flauser på ukentlig basis.
Liten oppsummering.
De hadde 18 departementer i Argentina, nå er
det 8.
Han har fjernet 10 departementer av 18.
Deregulert leiemarkedet, det nevnte vi i en tidligere
episode.
Deregulert leiemarkedet, som da var regulert fordi leieprisene
var så høye, og så deregulerer de det.
Hva var det som skjedde?
Jeg husker ikke hva tallene var, men det
var en veldig sterk økning i tilbudet nå.
Det fører til sitt på prissiden.
Det er klart at prisen går ned når
tilbudet øker.
Så er det mulig å bo i Buenos
Aires.
Du kan også nevne det med at det
er jo en del petroleum, men særlig gassproduksjon
i Argentina.
Den lå jo nede fordi tidligere så har
jo disse sosialistiske kirchneristene, de har jo på
en måte plutselig ekspropriert.
De har nasjonalisert.
Ikke sant?
Men de har jo fikset lovgivningen sånn at
investorrettighetene er blitt beskyttet.
De garanterer på en måte sånn at
utenlandske investorer kan komme inn.
Du kan jo stille deg spørsmålet hvordan hadde
Norge sett ut uten internasjonale investorer?
Og det er jo... Da hadde vi ikke
utvunnet olje i hvert fall.
Nei, det hadde vi ikke gjort.
Det Milei har gjort, og det er jo
litt trist at man må gjøre det, men
det må du gjøre i et land hvor
du har peronister.
Nå har du gitt en grunnlovsfestet garanti i
20 år på at du ikke blir nasjonalisert.
Og det er sånt som du må gjøre
fordi at peronister har sittet ved makten og
kan risikere å få dem tilbake.
Så du får ingenting hvis du ikke har
garantier mot disse noldusene.
De har avregulert markedet for fly.
Vi husker jo at Norwegian drev og skulle
lage noen Argentina-ruter og et litt lokalt
flyselskap i Argentina.
Og det er jo faktisk før Milei, tror
jeg, men jeg tror det strandet.
Nå kan det hende at det hadde lykkes.
Og så har han faktisk budsjettoverskudd.
Altså, det er sånn at staten går i
pluss.
Javier Milei.
Han poster jo sånne ting på X, hvor
de sier at vi er like gode som
en liten kortliste mellom der hvor Norge er
med med budsjettoverskuddet.
Men i Norge så er det bare juks,
for det er jo de store petroinntektene som
detter inn på oljefondet.
Oljekorrigert så går vi med underskudd.
Men det er klart, ja ja, du har
noen av de pengene du har, fair enough.
Absolutt.
Men peronistene har jo da...
Argentina har oljereserver eller gassreserver egentlig, som er
kjempestore.
Det er ikke som Venezuela, men det er
mer enn Norge.
Og peronistene har altså klart å få fossilvirksomheten
i Argentina til å gå med underskudd.
Men det ligner jo litt på Venezuela.
Ja, men det er altså helt hva sosialister
får til.
Det er utrolig.
Har du hørt at folk fra Venezuela er
liksom den største gruppen av folk som søker
politisk asyl i Europa i dag?
Det er for det meste til Spania da,
rimeligvis.
Også på grunn av språk.
Det gir jo mening, det.
Jeg husker, hva var det for noe?
Da det virkelig knakk sammen i Venezuela var
sånn Chávez døde i 2012 eller noe sånt?
Ja, så liksom.
Det er jo relativt ny historie, jeg skal
ikke si i året.
Om det var 2008 eller 2012 eller et
eller annet.
Men det var et eller annet sted ut
i presidentskapet til Maduro, den idioten som etterfulgte
Chávez.
Chávez var ikke så tjukk i hodet som
Maduro.
Nei.
Han gjorde enorm skade.
Men han var litt mer kompetent.
Og når du får Maduro til å styre
dette, så gikk det noen få år, og
så bare kollapset det.
Da kom alt hjem, the chickens came home
to roost.
Men da fikk du jo rett og slett
flyktningestrømmer.
Det var noen som snakket om at det
var en million mennesker som var på vei
over grensen.
For å rømme fra Venezuela.
Og da kom jo dette begrepet med Maduro
-dietten.
Det var noen som hadde sjekket, liksom.
Befolkningen i Venezuela hadde gått ned på det
tidspunktet gjennomsnittlig 12 kilo.
Det er helt dramatisk.
Det er sånne utenriksreportere som var og intervjuet
folk på gata i Venezuela, og spurte om
den der dietten.
Folk var på innerste hakk i beltet.
Fordi de hadde gått ned så jævlig mye
vekt.
Det var et veldig overvektig land, så sånn
sett kan du si at sosialisme funker til
noen ting.
Vi kunne trengt en uke eller to med
sosialisme på podden.
Hadde vi fått Maduro-diett i to måneder,
så hadde vi vært helseidealer.
Det kan hende vi.
Vi er veldig sårbare for den der feite
middelaldrende menn som bare pludrer.
Så vi kunne fått bort feite i hvert
fall.
Hvis bare en av oss dro ned under
25 i BMI, så hadde vi ikke kunnet si
det.
Under tresifra.
Under tresifra?
Det kan jeg klare i løpet av en
uke.
Jeg er sjanseløs.
Jeg skiller bare en kilo på det.
Jeg skal fortelle deg hvor gærent dette er.
Jeg merker jo at jeg fikk på meg
en del klær som ikke hadde passet for
et halvt år siden.
Skjorter, bukser, shorts, så jeg var egentlig ganske
fornøyd her.
Gikk på vekta, den hadde gått opp 5 kilo.
kilo.
Kanskje jeg har flyttet det over på noen
andre steder fordi jeg har vært litt mer
fysisk.
Det kan være.
Men det er veldig merkelig.
Nei, det er vel rett over 100.
101 eller noe.
Men det hadde vært fint å ta av
i hvert fall 20.
Da er jeg ganske fornøyd når jeg har
fått til det, så da kommer jeg til
å si fra.
Nå er vi på 79,9.
Det hadde vært målet.
Når jeg kommer ned på 90, så er
jeg meget fornøyd.
Ja.
Skal vi avslutte med det?
En mild, uforpliktende ambisjon om å prøve Maduro
-dietten.
Ja.
All right.
Ha det bra.
Takk for at du hørte på Sidelinja podcast.
Vi vil gjerne nå bredere ut, så hvis
du snakker om oss, deler oss, eller anbefaler
oss i podcast-appen din, så er det
høyt verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidelinja.transistor.fm