Velkommen til Sidelinja, podkasten for politisk hjemløse, kreftkvarer
og avhåndere.
Government is not the solution to our problem.
Government is the problem.
Rundt bor i dag fartssynder Trond Sørensen, objektive
Arne Eidshagen og meg selv Vegard Nuttnes.
Velkommen til Gars, Kari.
Takk, takk.
Det føles veldig som en gard, dette her.
Ja, det er veldig gårslig.
Torshov var jo en gammel gård.
Ja, det er klart.
Nå er det en bygård.
Det er det i og for seg.
Objektivt ansvar skal vi snakke om.
Det skal vi.
Er det litt rart ord?
Ja, kanskje litt.
Objektivt eieransvar for fartspøter.
Her føler jeg kanskje at man tekker objektivt
ansvar bitte litt randet langt.
Det kan du si.
Forslag i nasjonal tiltaksplan for trafikksikkerhet fremmet av
statens veivesen.
Åpner for å holde bileire ansvarlig for fartspøter
fra fotobokser, selv om de ikke kjørte bilen.
Et uttalt mål er å øke indrivningen av
bøter.
Det bryter med rettsprinsippet om at føreren er
ansvarlig for bilen han fører.
Men det er veldig bekremt for staten å
innføre dette objektivt ansvaret.
Ja, det er klart.
Så man må ikke låne ut bilen sin,
særlig hvis man har ...
Ikke til dronen i hvert fall.
Insinuerer du at jeg har fått fartspøter før?
Ja!
Du er vel on record med det, er
du ikke det?
Når jeg kjørte ordentlig fort, fikk jeg ikke
bot.
Nei.
Fengsel.
Spørsmålet er da, skal vi strekke den så
langt at hvis det blir fengsel på han
som passerte den fotoboksen, så ...
Så er det greit.
Så er det bileiren som får det?
Det er kjekt for deg.
Hvordan sammenligner vi egentlig akkurat med deg?
Og så er et spørsmål, hvordan gjelder dette
leasingselskaper?
Ja, ikke sant?
Det blir dritt å være direktør i Hertz.
Ja, det blir ordentlig dritt.
Fordi det vanlige objektivt ansvaret er jo typiske
direktøransvarer, ikke sant?
Du har 500 stykker under deg, og så
er det to av dem som har gjort
noe gærent som du som direktør burde hatt
et system for å fange opp.
Du har ikke gjort det, du visste ikke
om det, hadde ingen mulighet til å vite
om det egentlig, men du har ikke satt
på plass systemer eller gjort forholdstiltak for å
finne ut av det, og da falder det
objektivt ansvaret på deg som direktør, og du
må gå.
Ja.
Fordi du har ikke skjøttet ditt viktige vervet
da.
Og det er det man her forsøker å
innføre for bileieret, at du skal ikke låne
ut bilen din til uansvarlige folk som Trondheim.
Det er veldig vanskelig å avgjøre om seg
selv hvor ansvarlig en selv er egentlig, så
jeg skal ikke ta noe mer stilling til
det, men vi har litt objektivt ansvar fra
før, for hvis du og jeg sitter her
og drikker asfalt og jeg gir bilen til
deg og sier at jeg kjører en tur
i butikken, så har jeg også et ansvar.
Du har ikke lov til å låne bort
bilen din til mennesker som ikke er sikre
til å kjøre.
Nei, og en annen sak som ligner er
jo den der hvis du har nøklene til
bilen og er full, men du bare har
lagt deg i den til å sove, så
får du også et ansvar for at du
kunne ha kjørt bilen.
Ja, men det er sånn, hvis du selv
legger deg til å sove i førersettet, så
er det problem.
Hvis du legger deg på passasjersettet eller i
baksettet, så er det greit.
Ja, det stemmer vel.
Sånn loven er skrevet, så har du ikke
lov til å bevege deg inn i førerplass,
hvis du har promille.
Om så ledende segnetrykk på varmeapparatet er egentlig
fy.
Så lenge du har nøklene til bilen.
Ja.
Hvis du ikke har nøklene, så kan du
gjøre sånn.
Da var det fint.
Når du skal låne bilen din, og de
får ikke til helt noe annet, så går
du inn og setter deg i førersettet og
trykker på noe for å få dette å
funke, og så går du ut igjen og
stopper litt i deg, så kan du i
teorien få en smekk for det.
Men der har du en forutsetning.
Uansett for- og indreiting, det har du
jo ikke her.
Hvis du låner bilen din og ikke er
med, så er du jo sjansløs til å
vite, og så passe på at de ikke
er uheldig å passere fotoboksen i 180-70
-sone.
Ja, og det prinsippielle spørsmålet her er jo
bare, det virker som en bekvemt forstatning for
å ta en ting.
Det virker ikke som det gjør så veldig
mye med trafikksikkerheten.
Nei, det gjør ikke det.
Men har du lagt merke til at det
i større og større grad begynner?
Har du nå begynt å bruke trafikkbøter, og
økningen av disse inne som argumenter for å
balansere budsjettet?
Det er så tvilsomt.
Det er veldig tvilsomt.
Dette burde jo faktisk ikke stått i budsjettet
i det hele tatt.
Det burde jo stått der.
Det var bare at de pengene som kommer
inn på dette, det kan de eventuelt bruke
til å dekke opp noe neste år.
Men det er jo ikke det de gjør.
Vi har jo brakt opp good hearts lov
ved mange anledninger.
Når målestokken blir målet, så slutter målet å
være et godt mål.
Det er klart at hvis målet blir å
inndrive mer trafikkbøter for å få budsjettet til
å gå opp, så er det noen insentive
strukturer her som ikke er optimale.
Det har jo vært sånn at de har
satt så høye satser på en del ting,
blant annet mobilbruk.
Det er sånn at politiet avvarer mot at
vi kan ikke ha så høye bøter, for
nå begynner politiet å kvie seg for å
dele ut bøtene.
Hos meg er det sånn at det er
en bra refleks av politiet.
Hvis du som polititjeneste, mann eller kvinne, finner
ut at jeg har samvittighetskvaler med å faktisk
belaste mennesker med dette for det de gjorde,
for at det her var ikke så alvorlig,
da er du bedre kvalifisert til å være
politi enn hvis du sier at det er
en del satser.
Sånn ser du, da bare gjør jeg det.
Det er jo det evige problemet med politikernes
hang, spesielt FRPRs hang til å sette minstestraffer
for alt mulig rart.
Da kom trekkene med det for voldtekt.
Så sa du at voldtekt er definisjonen, og
den blir stadig utvidret.
Så sier du at minstestraff er tre år,
eller fire år, eller et eller annet.
Så endrer du opp med at når normale
mennesker skal dømme noen, og det var ganske
tydelig at det var en misforståelse, eller en
svak vurdering, eller et eller annet, men det
er ikke fire år i fengsel ting.
Så endrer du opp med at det eneste
virkemiddelet du har er å frikjenne, fordi du
kan ikke med god samvittighet dømme noen til
fire år for å ha kommet bort i
pøppen til noen.
Så endrer du opp med å bare uthule
hele rettssystemet, og hele opplegget rundt det, fordi
det tyter ut et eller annet sted, uansett.
Men nå skal man plutselig prøve å flytte
den, og se at du kjører bil opp.
Men det er ikke lenger kun fotobokser.
Det stusset jeg litt på.
Ja, men det må jo være fordi myndighetene
får problem med å gjenkjede en person på
bildet, og hvis du blir stoppet av politiet,
så er det lettere å...
Men det er myndighetenes problem, ikke bilherren sitt.
Nei, det er klart.
Det var myndighetenes problem.
Nå er det bilherrens problem.
Som prinsipp er det klart at det er
den som gjør overtelelsen som må straffes, ikke
en annen.
Dette er rett tilbake i forsmed politikk, det
her.
Ja, altså, det var...
Det var så pragmatisk, det eventyret der.
Men det slår meg at sånne utvalg, det
er veldig mye som kommer fra sånne utvalg
som ikke blir vedtatt.
Men veldig ofte, jeg føler at når det
kommer sånne utvalg på banen, så mangler det
noen som kan holde de litt i sånne
rettsprinsipper eller teorier, og holde de litt i
øra på det, holde de litt i øra
på liberale prinsipper, og si at, vet du
hva, nei, og sette den grensen.
Men det virker som sånne mennesker får aldri
plass i disse utvalgene.
Det er bare de menneskene som vil så
vel.
Vet du hvor sånne mennesker får plass?
Stortinget?
På Liberalaften.
Ja, på Liberalaften.
Med neste forsvars.
Benedikte Moldtumur Haugberg kommer for å snakke om
boka si, egentlig.
Men det var jo hun som fikk veltet
de verste utslagene av den nye sivilbeskyttelsesloven.
Jeg er ikke helt sikker på om hun
syns den er kjempefin, sånn som den ser
ut nå heller.
Den som vil vite mer om det, kan
komme på Liberalaften 28.
oktober, altså siste tirsdag i måneden.
Café Amsterdam, Oslo, klokken 6, foredrag fra klokken
7.
Og vi fasilerer at folk skal få stilt
spørsmål.
Og kjøpe boken.
Og kjøpe bok.
Det er veldig viktig å kjøpe bok.
Du, apropos disse fartsboksene, det var en sånn,
hvis du kjører motorsykkel, og du kjører jævlig
fort forbi en sånn fartsboks, så registrerer du
hastigheten, men du får ikke med deg motorsykkelen
på bildet.
Dette var et veldig problem med de gamle
kameraene.
Jeg tror de nye kan være så raske
at de nå klarer det ikke.
Det var bare noen som hadde utnyttet det
til å lage et morsomt, politiet syns ikke
det var noe morsomt i det hele tatt,
men jeg syns det var ganske morsomt.
De hadde satt opp, så de hadde bare
parkert en sånn gråtass med en gammel gubbe
på, med sånn steampunk-briller, og så hadde
de lagt ståltråer i skjerfene, så det stod
rett bakover, og de kjørte, men de hadde
bare parkert den der, sånn at det ble
tatt bildet av gråtassen, og så kjørte de
motorsykkel forbi i 300.
Politiet syns ikke det var litt morsomt en
gang.
Ikke offensivt hvertfall.
Men noen må ha litt.
Jækla morsomt.
Morsommere enn det blir det ikke.
Nei.
Uten at du vil ha oppfordring til å
kjøre i 300 km timen, så er det
veldig gøy.
Ja, objektivt eieransvar for den gråtassen.
Du må ha tatt av skiltene på den,
tenker jeg.
Det er ikke skilt foran på så grått.
Det er bare bak i.
Å ja, men ja, ok.
Sånn er det.
Motorsykker og mopeder og traktorer har kun skilt
bak.
Ok.
Denne greia med objektivt eieransvar kobler seg sammen
med noen andre saker.
Staten blir mer inngripende og villig til å
offre noen sånne grunnleggende rettsprinsipper fordi det er
bekvemt eller fordi det er noen økonomiske mål.
På den ene siden tar man uskyldig bileire
og sier at nå har du ansvaret for
dette objektivt sett.
Du er direktør for bilen din.
Vi sender boten til deg og du har
å betale den.
Hva som har skjedd.
Her ser jeg for meg noen problemer på
det sosiale planet etterkant.
Jeg får den båten og jeg som er
juridisk ansvarlig for den.
Jeg vil gå til den som har lånt
bilen min og si du skylder meg 1500
eller 3000 kroner.
Tror du du får båt på 1500 kroner?
Nei.
Det kommer til at du kjører veldig sakte.
2700 er kanskje det laveste du kan få
nå.
Hvis du kjører 61 i 60.
Sånn helt tullete.
Jeg kjenner folk som har blitt stoppet for
det.
Du skaper veldig fort sånne sosiale konflikter.
Det betyr at det kanskje blir skummelt.
Folk blir kanskje ikke så gira på å
låne bort bilen sin.
Så da får flere kjøpt seg bilen.
Det er jo en rimelig konsekvens.
Men det er jo ikke skuttpolitikk.
Nei, det er ikke det.
Det kan du si.
Men regjeringen har sendt ut på høring en
annen ting.
Nemlig å endre den nedre grensen for grunnrenteskatt
på vannkraft.
Så det er jo et kjent problem i
dag at disse småkraftverkene står i bekker og
vann rundt om i det ganske land.
Det er det som kalles elvekraft.
Ja.
Og der er jo grensen egentlig bare kapasiteten
den klarer å ta inn.
Det har vært en sånn grense på 10
000 kilovoltampere.
Det er 9,8 ...
Hva blir det for noe?
Kilowatt?
Nei, ikke riktig.
Jeg tror du produserer megawatt på årsbasis.
Ja, ikke sant?
Men det er da 10 megawatt.
Og problemet med denne grensen er da at
når du passerer den, så utløser du denne
grunnrenteskatten.
Men du utløser den på hele?
Nettopp.
Så du ender jo da opp med at
du får sånn idiotisk terskelverdi.
Så du har jo hatt i Norge i
mange år nå en mekanisme som gjør at
småkraft blir slått av når du nærmer deg
denne grensen for ikke å utløse denne skattepolitikken.
Klart det.
Det er et fantastisk eksempel på tapet fra
en skattehile, som undergår at skatten faktisk ødelegger
verdier.
Nettopp.
Og nå vil de senke denne grensen til
1500 kV, altså 15 prosent av det det
var som allerede førte til store problemer.
Og nå er det klart, nå er jo
mange av disse kraftverkene bygd for liksom å
passe til denne 10 000 grensen.
Og nå blir den skatt på 1500, og
da er det grunnrenteskatte uansett.
Og da kan du godt si at jo,
for mange av de bygde kraftverkene, så er
det liksom det samme.
Skal du produsere kraft, så blir det grunnrente,
så da kjører du på.
Da får du kanskje ut en del restkapasitet
av det som eksisterer.
Men det er klart at nå kommer du
da til å få bygd mer på 1500
grensen.
Men greia er at disse her koster litt
mer å drifte enn disse store etablerte magasinene
og sånn.
Jeg tror vi får noe helt annet.
Jeg tror vi får et konkursras av sånne
små kraftverk som er eida i 1-3
-4-5 personer, ikke sant?
Som deler en egendom eller et eller annet
sånt.
Bare sånn, her er det plass for å
lage elvekraft.
Så kommer disse små selskapene deres til å
gå konkurs.
Men jeg tror ikke det er noen som
kjøper dem opp.
Det er ingen som betaler for disse, ikke
sant?
Så blir man sittende med dem i en
evig konkursbo.
Men hva skal de betale med da?
Det er konkursbo.
Så du bare lager en sånn jels-sirkel,
da.
Hvor man aldri kommer …
Til slutt så må man rive det for
å bli kvitt kostnadene.
Jeg vil jo tenke at …
Jeg vet ikke helt hvordan kostnadsbildet blir på
de mest ulønnsomme av disse.
Men man vil jo tenke at det er
ikke netto tap på driften.
Hvis valget står mellom å produsere kraft eller
ikke produsere kraft, så må man jo tro
at det er mer lønnsomt å produsere kraft
enn å ikke gjøre det.
Ja.
Greia er at du må få litt redelsejobb
og sånt.
Sånne steder, sånne kraftverker, de tar i mye
dritt og det pakker seg litt.
Du må gjøre litt jobb for å holde
det i drift.
Det må lønne seg.
Hvis ikke det lønner seg lenger, hva gjør
du da?
Det kan du si.
Jeg var helt tilfeldig, så traf jeg en
konverter oppe på fjellet på en fjellstue som
serverer litt mat og greier.
Så skjønner jeg at jeg kjenner han som
driver for det.
Så blir jeg og prater litt med han
om det stedet.
Så sier han at dette er jo et
rent tapsprosjekt for meg.
Jeg taper penger hvert år på å ha
dette stedet.
Men kostnaden ved å ikke drive er fortsatt
sånn at i stedet for å, hva var
det han sa?
Det hadde kostet han 600 000 i år
eller noe sånt.
Bare å ha det stående tomt.
Så da er det bedre å drive det
sånn at du får litt inntekt på turistesesongen
og kanskje det nærmer seg å gå i
null i stedet for å tape en halv
million og litt.
Det er jo en sånn mekanisme som kommer.
Du har litt skatt på ting og så
har du festavgift til kommunen og så har
du noe vei som skal brøyte.
Så det er ting som går bare fordi
at du ...
Og det er vel noe av det samme
her sånn, vil jeg tenke.
Men insentivmodellen er jo sprø, ikke sant?
Fordi det du gjør nå er å flytte
grensen og så ender du opp med å
bygge det samme problemet en gang til bare
på et annet nivå, i stedet for å
si at kan vi slutte med disse terskelgreiene.
Sett det til null eller fjern det.
Altså, sett det til null i terskel.
Så du betaler grunnen etter skatt uansett og
så er det en del av regnestykket fra
starten.
Hvis nå det er rammevilkårene du må drive
under, så fjerner du til grunnrentegreiene.
Og jeg mener sånn, principielt sett, så er
grunnrenteskatt fornuftig, altså, as taxes go.
Men det er kanskje ikke så super fornuftig
på småkraft, nettopp fordi det Trond säger, for
de opererer ikke med samme driftsvilkår som et
svært kraftverk.
Nei, og så er det sånn, dette kunne
vært løst enkelt ved å si at, du
vet hva, det er en grunnfradrag her.
Så de første 10 megawattene du produserer betaler
du for ikke for, også må du betale
på det overskyttende.
Da ville dette sett helt annerledes ut en
annen måte.
Ja, eller kanskje du til og med kunne
sagt at det enkleste hadde vært å bare
ha et minstre fradrag for skattebyrden.
For da får du gjøre økonomiske beslutninger fritt,
ikke sant?
I stedet for å få disse terskelgreiene, så
sier du bare at, du vet hva, du
betaler ikke grunnrenteskatt av den første millionen du
tjener, men det meste er satsen gjelder liksom.
Jeg er bare sånn, noen av dere som
har noe annet, hvor mange små kraftverk vi
har i Norge?
Det er mange.
Jeg tror også det er mange, men det
er en del tusen.
1 420 små kraftverk.
Akkurat.
502, ja, det er såkalt mikrokraftverk, som er
under en megawatt, også har vi mine kraftverk
og små kraftverk, som er 840 stykker grunnfrant.
Det er 1 til 10.
Det du skviser ut, det er jo, jeg
vet ikke om du skviser ut alle de
som er nå, 1 til 10.
De er satt opp på basis av det
regelverket som var, og så endrer du spillebrettet
under beina på dem, og så er det
masse regnsøker som ikke går opp lenger, for
du endrer spillereglene midt i spillet.
Men de utgjør ganske mye sånn.
Årsproduksjon på disse her samla er 11,8
terawattimer.
Det er ikke kødd.
Det er nesten 10 prosent av norsk kraftproduksjon.
Norsk kraftproduksjon er 150 terawattimer, ikke sant?
Ja, eller 135.
Det er vel egentlig årssnittet hvert.
Ok, fair enough.
Du kan produsere mer enn noen år, men
da må du produsere mindre enn andre år,
ikke sant?
Fordi reservene går til.
Flere års reservevarer alltid der.
Ja, sånn 10-ish prosent av strømproduksjonen i
Norge rammes nå av dette, og det har
vel blitt et bumerke for denne regjeringen å
endre spillereglene underveis, og gjerne med tilbakevirkende kraft
hvis de kan.
Hølst det.
Hølst det med tilbakevirkende kraft.
Nå tenker vi særlig på oppdrett, ikke sant?
Det synes jeg er så rart.
Hvorfor er de så desperate til å klare
å karve til seg disse pengene nå?
Er ikke det statsbudsjettet?
Bredt skattegrundlag, Trond.
Bredt skattegrundlag.
Det er viktig.
Alle må bidra, og alle skal med.
Jeg er ganske sikker på at disse menneskene
som driver med dette her, de har gjerne
en full jobb ved siden av, og så
driver de i gård eller noe sånt, og
så har de dette her som en sånn
bitsak.
Helt sikkert.
Det viktigste er at de ikke skal lønne
seg for mye.
Jeg har kjørt inn røret til et sånt
mikrokraftverk, og jeg har en bekk over tomtene
min.
Den er egentlig litt dum, fordi den gjør
at det blir så bløtt på jordet, ikke
sant?
Men jeg ble gått sammen med fire naboer,
og så kom vi med masse rør nå,
og så legger vi dette i røret, og
så lager vi en liten generator i bånd,
og så får vi løst dette problemet, ikke
sant?
Så får vi riktere andre strøm.
Det er ikke mer enn det vi kommer
til å bruke opp selv, men hvis du
nå må skatte av det.
Ok, fordi dette gjelder også hvis du bare
gjør det privat og bruker strømmen selv?
Ja, fordi du er nødt til å koble
disse til, du må koble de til det
store nettet, og så ta de inn igjen.
Ja, men kunne du ikke snudde på det
og bare koblet det av det store nettet?
Det er i utgangspunktet ikke lov å ha
hele års bolig i Norge som ikke er
koblet til det store strømnettet.
Sånn finnes det regler for, og så kan
du gjøre det.
De får ikke gjort noe med det.
Norge er altså så målbolig, at jeg blir
helt sprø.
Men i hvert fall, politikere, la oss lage
noen nyere arbitrære regler som folk kommer til
å tilpasse seg, og så bygger vi infrastruktur
basert på de duste reglene vi har satt
opp, og så endrer vi på dem når
folk har tilpasset de nye reglene.
Skulle vi gjort noe med dokumentavgiften?
Ikke fjerne den, la oss bare innrette den
annerledes.
Nei, takk.
Ok.
Vi har jo en sak til, vi.
Ja, vi har mange.
Den første saken, det var jo statens veivesen
som foreslo dette objektive ansvaret for fotoboks og
bileier og alt det der.
Tror du jagget ikke statens veivesen er immovert
igjen?
Det er en sak vi skal prate om.
Nei, det husker jeg overraskelig fælt.
De vil nemlig ekspropriere Rik bar i Sarsborg.
Og når man eksproprierer ting, så må man
jo betale en ferdpris for det.
Så statens veivesen foreslo at vi kan betale
10 millioner for denne baren.
Så sier eieren av Rik bar at det
synes jeg ikke er greit.
La oss snakke om dette.
Så sier veivesenet at da foreslo vi 5
millioner i stedet.
Og så blir det rettsak i stedet.
Det tegner en ganske vanlig måte å gjøre
det på når det er ekspropriasjon.
De tilbyr en sum, men i det folk
ikke aksepterer den, så er riset bak peilet
for det offentlige.
Det er at da reduserer vi summen vi
tilbyr.
Og så er det noe med her.
En ting er eiendomsverdien i det de skal
ekspropriere her.
Men bar er jo en bar.
Det er ikke bare der han bor som
man kan kjøpe nytt.
Dette er også levebroet hans.
Dette er det han jobber med.
Du har reelle, immaterielle verdier fordi du er
kjent i lokalmiljøet, og folk liker å gå
dit, og de liker eieren, og de liker
folkene som kommer dit.
Så det er mer en eiendomsverdien.
Og dermed så har du, og jeg har
sett dette før, sånn at Statens vervesen reivet
sted i strømmen som også hadde voldsververing av
masse gjester.
Og det ble krangling i lange tider.
Fordi Statens vervesen sier at vi skal bare
betale for eiendommen, mens de som sitter på
innsiden av døra de sier at hei, du
tar fra meg inntekter i mange år fremover
i tid.
Det skal jeg ha.
Og da er det sånn, hvis du ikke
eier, så sier du at jeg leier dette
lokalet, men basert på, jeg har en leiekontrakt,
ja, med en opposisjon, og den går 25
år frem i tiden.
Dette er, kan jeg trene penger i 25
år, og nå skal du ta vekk det
fra meg.
Ja, og prinsippet med marked og eiendomsrett og
sånne ting, er at hvis du har lyst
på noe som ikke er ditt, så må
du betale det som de som eier det
ønsker for det.
Og så må du spørre pent, og så
må du bli enig.
Så marked er, begge parter blir fornøyd, for
du kjøper hvis du får en pris som
er fornuftig, og du selger hvis du får
en pris som er fornuftig.
I Norge, så er det nok at bare
en part er fornøyd, i dette tilfellet, statens
veibesen.
Så lenge den ene staten er staten.
Ja.
Hvis det er staten som er den ene
parten, så kan vi overkjøre.
Og dette er jo det prinsippielle problemet her,
ikke sant?
Og spesielt når staten med sine ressurser i
ryggen, da bruker denne helt ufinne strategien med
at, vet du hva, vi tilbyr 10 millioner,
og hvis du sier nei, så blir det
25.
Og du vet at det ender opp til
statens fordel, uansett.
Vi har sett sånne saker på at det
har, man har gått til ekspropriasjon på ting
man har en ambisjon om å planlegge.
Og så eksproprierer man.
Og jeg husker en sånn sak oppe i,
hvor faen var det igjen, i Ørsta, eller
et eller annet.
Det er ikke så lenge siden de gjorde
det sist.
Nei, nei, de gjør det hele tiden, ikke
sant?
Ja, da tror jeg vi har et veldig
aktuelt eksempel.
Og så, så vidt jeg vet, så er
det jo ekspropriert en del eiendommer, i forbindelse
med skippstunnelen, som sånn har vært tatt ut
av en spansk beskjed.
Ja, det var det jeg satt og tenkte
på.
Men la oss huske på at våre venner
i Høyre og Fremskrittspartiet, de dytter inn igjen.
Så det er liksom når Støre har gangsyn
til å kutte ut sløseprosjektet, skal vi ikke
kaste mer penger i dette hullet.
Ja.
Bokstavlig hullet.
Det er ikke så heldig hvis at våre
venner i Høyre har vett på å gjøre
ekspropriasjon.
Nei, dette her skal vi fortsatte å pisse
bort offentlige penger.
Ok.
Så det er supert.
Gratulerer til Høyre.
Men, ikke sant, du har allerede ekspropriert, og
det var jo saken opp i, opp i,
jeg tror det var i Ørstad, men det
er mange år siden altså.
Jeg bare husker saken, fordi det var liksom
Venstre i kommunestyret var principielle på det.
Sånn, vi kan ikke ekspropriere på piss, ikke
sant.
Det er bare sånn bekvemmelighetsekspropriering.
Så tar du barndomshjemmet til folk og det
er liksom, altså det er, ikke sant, det
er sånn alvorlig trist, det er en alvorlig
belastning for folk.
Så gjør man det likevel, bare turer gjennom,
fordi du skal bygge kjøpesenter, eller du skal
bygge ditt, eller du skal bygge datt, fordi
det er bekvemmt.
Også dropper du planene etterpå.
Jeg har et godt eksempel på, når det
gikk, ikke de får det som de vil
da.
For det er et lurtandvært utenfor Bergere og
Åsane.
Der bygde de en sånn fotballstadion.
Og så måtte de jo ha eiendommen rundt
for parkeringer og sånn forskjellig.
Og en spik vil se det.
Han har parkeringsplass på alle kanter.
Og så bor han på en sånn plass
midt på parkeringsplassen.
Der står huset hans.
Det står der.
Han var interessert i å se det.
Der fikk de da ikke eksplorasjon, ikke sant?
Det er en sånn veldig artig bilde fra
Kina.
Fordi man skulle liksom tro at Kina gjør
som de vil.
Men nei da, det er regler der også.
Og der sånn er det en sånn jævla
motorvei, som liksom, 18 felt i hver retning.
Og så er det ett hus i midten.
Og det er han fyn som ikke ville
selge.
Han hadde bodd der hele tiden og dra
til helvete med dere.
Ja ok, da får vi bare bygge vei
rundt.
Sånn står det helt sånn.
Men det er liksom.
Man kan liksom argumentere for at det er
vennligere eksplorasjonsregler i Kina enn det er i
Norge, da.
For det var bare et kommunestyre med en
fiks idé.
Og så, ja, flott.
Og en av de grelleste sakene sånn prinsippielt
som jeg hørte om dette var i Sandefjord,
fordi ordføreren er også sånn en eiendomsmann.
– Ordføreren der har vært veldig mye i
hvert fall, han heter vel Gleditsch.
– Stemmer det godt, ja.
– Og han er største eier i Jotun.
– Og det også, ja.
Fordi han driver noe eiendomsutvikling også.
Også husker jeg en sak som kom opp,
hvor det var noen som var jævla giret
på å bygge ut til noe kjøpesenter eller
et eller annet.
Jeg husker ikke helt detaljen i saken, men
så ville det seg aldri, da.
Fikk ikke ekspropriert kommunstyret villig og sånn.
Og så kommer ordføreren inn på eiersiden, og
plutselig er det mulig å ekspropriere likevel, gitt.
– Ja, ja, ja.
– Og det er bare …
Og en veldig enkel løsning på dette er
at du får ikke ekspropriere.
Vet du hva, det er ikke greit.
Det er noen andre som eier dette, ikke
ditt.
Hvis du vil ha det, så må du
betale det som kreves i et marked fra
de folkene som eier det.
– På et eller annet tidspunkt, Vegard, så
skal jeg få deg til å sette deg
ned og lese på jordskifterett.
Det høres virkelig ut som noe jeg ikke
vil jobbe med, for det får ekspropriasjon til
å se ganske attraktivt ut.
Det er sånn, jeg og fire andre eier
design-dommene, du og to til eier design
-dommene, og så har vi skog, og så
har vi skogen vår, så vi finner ut
at vi har lyst til å få tegnet
opp nye tomtegrenser.
Men da flytter vi sånn at vi får
all skogen din, mens du får litt av
det som vi har hogt ned, som ikke
er noe verdi på 50 år, og så
får du en mye mindre og sånn.
Det er sånn i forhold til innmark og
utmark og en del sånne ting.
Det er jo utmark vi kan gjøre det
på, men du kan jo ta …
Her er det mulig å bare gå til
retten og få tegnet nye tomtegrenser, hvor du
får halvparten av tomtene til naboen, ikke sant?
Mot en sånn nesten symbolisk sum.
Det er helt spinnvilt.
Sammenhengen mellom disse tre sakene er jo denne
uthulingen av det prinsipielle grunnlaget.
Det er litt sånn spillereglene, det du trodde
var spillereglene.
Det er jo sånn som skaper utrolig missnøye
når du rammes av det, ikke sant?
Vi har kjent på det selv, fordi vi
trodde det var noen demokratiske spilleregler, og så
kommer den der valgloven, som bare sparker oss
ut.
Det endret i bare spilleregler.
Jeg kjenner på hvor sint jeg ble over
det.
Ikke egentlig, for jeg skjønner at vi ikke
kommer til å bli statsbærende parti uansett.
Du trodde at prinsippet var at du skal
få delta, jobbe innenfor demokratiet og demokratiets rammer,
og det er vakkert og alt det der.
Nei, det er ikke sånn i det hele
tatt.
Det er helt arbitrært.
Det er bare vi som sitter på, vi
som har makt allerede, vi bestemmer akkurat hva
vi vil.
Så kommer du hit, og prinsippet er at
den som kjører bærer ansvaret for hvordan det
blir kjørt.
Nei, ikke hvis staten vil ha det enklere
for å kreve inn.
Da bare innfører vi objektivt ansvar.
Eller når du har en skatt med vridningseffekter
som er lite samfunnsgavenlige.
Tror du staten fjerner avgiften, eller gjør skalene
nøytral ved å sette det til null?
Nei, vi lager bare en ny grense, og
så lager vi nye problemer.
Og har vi lyst til å bygge ut
noe annet, så kan vi bare ekspropriere, gjerne
pre-emptivt, profilaktisk ekspropriasjon.
Og så finner vi ut etterpå om vi
trengte det eller ikke.
Samme som hvem som eidere, og hva de
ville med det, og hva deres situasjon var.
Vi tar det på objektiv eiendomsverdi, slik vi
ser det.
Og hvis du nekter, så halverer vi tilbudet,
og så kan du ta seg dine egne
sjanser.
Det blir spennende å se hvordan dette går
i retten.
Da kan du få lov til å bruke
de fem millionene de har tilbudt deg i
retten før du får en advokat.
Fordi det er jo ikke som om hvis
du starter rettssaken, så er det jo ikke
noe sånn at du får noe dekning, men
staten har ubegrensete ressurser, så de kan bare
holde på.
Og la oss bare bringe opp det igjen,
siden det ble en rettssak rundt den der
valgloven også, og det var Lysklimt som førte.
Vi har jo noen episoder på det fra
langt tilbake.
Men det er jo et alvorlig ansvar hvis
du har dårlig råd, fordi Lysklimt kommer deg
i retten før denne saken, og det er
jo faktisk på demokratiske prinsipper og sånt.
Så kommer jo staten inn og sier at
vi synes at vi skal ha 80.000
for dette, hvis jeg husker rett.
Det er litt seriøst på løpet av det,
hvis du ikke har de 80.000. Så
fikk du heldigvis ikke denne inn.
Neida, og det er bra, men det er
det dere riser bak speilet hele tiden, er
at staten er så mye mektere enn deg,
og staten er motpart i alle disse sakene,
og det er et reelt demokratisk problem.
Og i denne valglovssaken i dobbelt forstånd, ikke
bare skal du ikke få delta, men du
skal faen deg løpe en svær risiko for
å få lov til å utfordre det rettslig,
når det er av allmenn demokratisk prinsippinteresse, ikke
sant?
Jeg vet ikke hvordan man skulle utfordre det,
men jeg tenker at det hadde jo vært
en idé å sørge for at staten har
begrenset ressurser til å kjøre sånne rettslige saker,
hvor de dytter kostnader på andre for det.
Fordi hvis de faktisk måtte budgetert dette her
på et vis, og vi kan gått om
her, taper dere og ikke får dekning, så
har dette gått utover budsjettet, da ville det
veldig fort blitt en mer edrulig tilnemming, hvor
man sier at dette skal vi ikke ta
risiko på, for vi risikerer faktisk å gått
om i budsjettet, og da kan vi ha
lyst til å bruke de pengene på noe
annet.
For å oppsummere dette litt, det dette er,
er makt uten ansvar, ikke sant?
Og det er et kjempeproblem, for akkurat det
du sier, du må ha et budsjett, du
må ha rammer for det du driver med,
og du må prioritere innenfor rammer.
Hvis du ikke gjør det, hvis du ikke
må det, hvis du ikke tvinges til å
gjøre det, så har du makt uten ansvar.
Det er ubegrenset på den ene siden, og
begrenset på den andre.
Og det er en missbalanse, det er en
uproporsjonalitet som er svært problematisk.
Og det å stå som motpart til staten,
har nesten alltid det problemet heftet ved seg.
Og et annet område som er sånn helt
arketypisk makt uten ansvar, er vernelovgivning.
Altså riksantikvar, byantikvar, sånne ting, som bare kan
fly rundt med en tryllestav og si, buff,
nå er det vernet.
Det er ditt ansvar som eier, ikke mitt,
som inisierer verningen, ikke sant?
Du bare skyver ansvaret over på alle andre,
og så har du regelverk som er veldig
permissivt, og bare lar deg, så og så
her, sånn.
Akkurat som du sier, hadde staten hatt en
sånn, en eller annen, det blir jo en
kunstig ramme uansett.
Men en mekanisme man kunne gjort, for eksempel,
var å si at når, for eksempel, denne
rettsaken til Lysglimt, som jeg ville argumentere for,
at i hvert fall, sett fra en viss
vinkel, er av en eller annen sånn allmenn
demokratisk interesse, så kunne man sagt før rettsaken
begynner, at vet du hva, dette her kommer
ikke staten til å kreve saksomkostninger, fordi det
har principielverdi, eller et eller annet sånt.
Eller en rettsinstans som sier at dette er
så interessant å få en oppklaring i, at
her må staten, uansett resultat, dekke saksomkostningene.
Nettopp.
Men, ikke sant?
Problemet er, det er opp til dommeren i
saken, etter at saken er ført.
Så du går inn med full risiko, og
så kan du være heldig å komme ut
uten å måtte betale andre saksomkostninger enn dine
egne.
Men som Lysglimt anførte underveis i saken også,
at innbalansen er jo helt absurd, ikke sant?
Fordi staten løper ingen risiko for å måtte
betale saksomkostninger på andre siden.
Fordi hvis du fører din egen sak, så
har du ingen kostnader, nemlig.
Per definition.
Og det er en sånn litt typisk inbalanse
i det.
Og du ser det samme i den der
ekspropriasjonssaken som vi var inne om.
Det er liksom staten bare stipulerer at det
er ikke noe problem på den andre siden.
Og hvis du er vanskelig, så halverer vi
tilbudet.
Og så løper du enda mer, ikke sant?
Risikoen din går opp hele tiden.
Statens risiko er ikke til stede.
Staten, kommunen, det offentlige, whatever.
Og det er et gjennomgående problem som egentlig
bare bør adresseres systematisk.
Det er noe trygg i børgarne til knefall,
ikke sant?
Fordi man ikke krever retten sin i systemet.
Skal vi si at det var det for
i dag?
Vi kan gjøre det.
Fortsett i dag, folkens.
God dag.
Takk for at du hørte på Sidelinjen podcast.
Vi vil gjerne noe bredere ut, så hvis
du snakker om oss, deler oss, eller anbefaler
oss i podcast-appen din, så er det
høyt verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidlinja.transistor.fm