Velkommen til Sidelinje, podkassen for politisk hjemløse.
Og folk som ønsker seg et hjem.
Og for de som nyter godt av den
industrielle revolusjonen.
Rundt bor i dag Arne Eidshagen, Trond Sørensen
og meg selv Vegard Nøttnes.
Og i dag, mine venner, så er det
Industri- og Næringspartiet og deres partiprogram som
skal til Pers.
De har en flott logo med kart over
Norge og INP.
Litt turkis og oransje.
Jeg tror det var en veldig moderne fargekombinasjon
da dette partiet ble etablert.
Ja, for det var sånn 2014-15.
Ja, noe sånt, ikke sant?
Jeg tror de skal gi assosiasjoner til reser,
bil, løp på slutten av 60-tallet eller
noe sånt.
Så mitt inntrykk av Industri- og Næringspartiet,
og det tror jeg de har sagt selv
på et tidspunkt, at de er Arbeiderpartiet som
Arbeiderpartiet var i gamle dager.
Ja, ja, men det er altså mitt subjektive
inntrykk, og ikke bare det.
Men det første som lyser mot deg hvis
du åpner nettsiden til partiet, det er en
liten sånn meme som sier INP er blå
nærings- og skattepolitikk og rød velferdspolitikk.
Og så fortsetter de med blå hjelm, rødt
hjerte.
Du kan jo tenke deg hvordan det skal
gå, da.
Det hørtes jævlig dyrt ut.
Det var ikke at jeg tenkte det, fy
faen, det hørtes dyrt ut.
Så det som kanskje må sies å være
positivt, det er i hvert fall hvis man
har litt sånn mainstreamholdning til å stemme, så
hvis vi skulle gått ut og stemme, og
det du kunne velge mellom var Høyre og
Arbeiderpartiet, så tror jeg til tross for vårt
høyrehals måtte vi ha valgt Høyre.
Jeg er vel far for det.
Ja, ikke sant?
Fordi det er noe med retning i retorikken
eller et eller annet sånt.
Og hvis man er på det sporet, så
tenker jeg at Industri- og Næringspartiet har
mye for seg, fordi er det noen retning
du må få rettet opp i Norge, så
er det det der å få litt fokus
på verdiskapning og …
Jeg skjønner, jeg skjønner.
Så det du sier nå er at dette
er svaret på hva lilla velgerne etterspør?
Ja, et eller annet sånt.
Eller burde etterspørre, eller jeg vet ikke.
Det er i hvert fall det at denne
lilla velgeren etterspør.
Jeg tror du har en litt annen klatering
på det lilla enn …
Det er mulig.
…
mens du mener med lilla velger.
Det sto meg også at jeg brukte den
ikke i sidelinje av normal betydning.
Det er ikke sidelinje av lilla vi snakker
om.
Nei.
Men i hvert fall så er poenget at
disse folkene, de mener at det skal drives
næringsvirksomhet i Norge, og samtidig så skal du
dyrke velferdsstaten og passe på folk som ikke
har det så bra.
Det er tydelig at det er hovedgreia med
partiet.
Jeg var vel kanskje litt slem når jeg
sa at dette hørtes fryktelig dyrt ut.
Men det er et spørsmål om skal man
drive næringslivssubsidiering, eller skal man drive, så blir
det dyrt.
Men hvis de tenker at vi skal være
litt mer teknologineutrale og bare fjerne de største
belastningene for at det skal bli en utvikling,
da henger det jo mer på greit.
Men kanskje enda mer enn dyrt, så er
det vel det at det lyder veldig ubalansert.
Hvis du skal ha blå skattepolitikk, hvis du
tror på at det betyr skattelettet, det er
kanskje en illusion hvis du ser på disse
blå partiene i Norge.
Men hvis du tror på det, og blander
det med en rød velferdspolitikk, som betyr å
bla opp en masse penger, da får du
et alvorlig finansieringsskap.
Det lyder skummelt for meg.
Det ville være rart å ha som slagord
at vi ville ha lave inntekter og høye
utgifter.
Jeg håper jo de ikke stiller til valg
i skjæringspunktet mellom Arbeiderpartiet og Høyre, for der
er det veldig dårlig plass.
Hvis vi skal gå inn på selve programmet,
så er det et punkt som jeg tror
vi må applaudere.
Nøytral næringspolitikk.
Ja, det er akkurat det jeg står videre
og ser for.
Det er en veldig bra tenk.
Men så spørs det om disse karene egentlig
mener det, eller om de i hvert fall
mener det på samme måte som det vi
gjør?
Ja, det er jo spørsmålet.
Jeg biter i hvert fall merke i at
denne nøytrale politikken skal stimulere til privatinitiativ.
Det er bra.
Norsk eierskap?
Ja.
Men da bryter det jo litt med nøytralitet
igjen.
Og lokal verdiskapning.
Du skal få mening om at nasjonaliteten til
dem som driver verdiskapningen og hvor i landet
de bor.
Og kommunetilhørigheten.
Da begynner det å lygge bytt litt.
Men tar du den på ordet og sier
at dette skal gå uten statlige subsider og
ideologiske føringer, så kan du si at det
er fullstendig tomlopp.
Så er det vel bare verdt å si
at et par av de jordene har lygget
litt.
Ja.
Skal vi ta noen konkrete punkter, så ser
vi om kart- og terrenge her stemmer.
Veldig fokus på små og mellomstore bedrifter, som
en ryggrad i økonomien.
Og de vil ha mer grønnerskap.
Så dermed vil de ha etableringspermisjon for grønnere.
Og fjerning av forskuddsskatt.
Dette med permisjon er litt interessert.
Hva skal det bety?
Betyr det at hvis du har jobb i
Doffertid, at du får permisjon med eller uten
lønn?
Ja, jeg vil jo tro det er greia.
Ja, for de kan jo nettopp pålegge det
private og det egne stedet og gi folk
permisjon for å starte en konkurrerende business.
Nei, man får tro det er, men man
kan jo se for seg at man hadde
en sånn ...
Nei, jeg vet ikke.
Men nøytralt er det i hvert fall ikke.
Nei, det hadde det enda vært.
For det var egentlig poenget mitt.
Dette er rett ut unøytralt.
Og at det at du skal starte opp
nå gjør at du får skattefordeler, at du
får ditt og datt.
Kutt i arbeidsgiveravgift.
Det er noe med at da skaper du
et ujevnt spillebrett til fordel for nyoppstartede eller
gründerskap.
Og det er en sånn ...
Jeg skjønner tanken, jeg skjønner ideen, jeg skjønner
at man mener det godt.
Men insentivet mitt er å starte et nytt
selskap hele tiden.
Ja, og det du gjør er å bidra
til å missallokere ressurser, for da får du
flere oppstartselskaper enn det det er belegg for.
Og det er jeg ikke sikker på om
er optimalt.
Og det er i hvert fall ikke politikeres
oppgave å sette spillebrettet sånn.
Hvis jeg våger meg litt på foregripet begivenhetens
gang bitterligt, så tror jeg det som plager
meg litt etter å ha sett litt av
dette programmet, så er det det at de
sier en del ting som lyder veldig fornuftig,
men så virker det ikke som de egentlig
mener innholdet i de ordene.
Og neutralitet er nettopp et sånt ord.
De sier neutralitet, og av og til også
teknologineutralitet, men så mener de det egentlig ikke.
Vi er veldig for teknologineutralitet på kjernekraft.
Det er for ikke sant ...
Nå vet jeg ikke om jeg hopper litt
på denne, men det samme går igjen.
Når det kommer til energipolitikken, så skal det
være teknologineutralitet, men så skal de ha en
makspris på strøm.
Og så sier de at de skal satse
på kjernekraft og gasskraftverk, og det kan jo
være fornuftig, men det er jo ikke sikkert.
Vi har jo fremsnakket kjernekraft mange ganger, men
det har jo å gjøre med den motstanden
som har eksistert i det politiske miljøet.
Det er jo ikke sånn at vi vet
at kjernekraft vil være den rette løsningene for
Norge.
Vi vil ha bort hindringene.
Vi vil jo ikke subsidiere det.
Nei, ikke sant.
Så igjen da, så skorter det bitte litt
på hva de legger i neutralitet generelt, eller
teknologineutralitet spesielt.
Hvis vi ser på sånne ting ...
Jeg har bare foran meg hovedpunktene fra partiets
nettsider.
Et annet område hvor vi ser litt brudd
på neutraliteten er hvis vi ser på fiskeri
og havbruk.
Det er en viktig næring i Norge, selvfølgelig.
Så sier de at målsetningen for INP er
å sikre arbeidsplasser og lokal verdiskapning og nasjonal
kontroll over felles ressurser.
Det betyr også at verdiene skal bli igjen
der fisken tas opp.
Jeg har en spesiell take på akkurat det
der.
I Norge har du en slags konflikt i
fiskeriene, for du har en havgående fiskeflåte.
Sånn er det fiskeredere fra Ålesund-type folk,
og de har store båter, gjør en veldig
effektiv jobb, og så er det kystfiskeflåten som
spreer seg oppover hele kysten, som fordeles ut
med litt koter og sånt.
Ja, det er den der nordlendingen med sneit
i skjarken som står og drar opp en
torsk.
Det er mer distriktspolitikk.
Det er tydelig at disse INP-typene er
litt på distriktspolitikk-siden, for å sikre bosetting
i hele landet, ikke sant?
Så skal du gi fiskerettigheter til i handhuden
med sneipen.
Men så er det også sånn at fisken
i garnet har en lavere verdi enn fisken
i butikken, og den verdiskapningen skjer et eller
annet sted på veien, gravvis.
Mens det føles som at de sitter med
en ide om at all verdiskapningen skjer i
det du setter for den fisken i garnet,
får den opp og inn til land og
på slakteriet der, der skjer all verdiskapning.
Så er det ingen verdiskapning derifra til Italia.
Det er jo helt rett i, og det
gjelder ikke bare fiske, men det gjelder også
landbruket, at du har en forestilling at det
er akkurat å lage de fysiske, konkrete produktene.
Det er verdiskapningen.
Mens å bearbeide den, eller transportere den, eller
markedsføre den, eller å distribuere den ut til
kundene.
Eller stå i sluttenden og selge den.
Det har en verdi, ikke sant?
Det har det, selvfølgelig.
Det er en ting som gjennomgående mangler i
en fremstilling av disse primærnæringsverdighetene.
En sånn ting, og nå understreker jeg egentlig
bare poenget ditt, Arne, men bare for å
klargjøre det.
Den der ideen om, det høres litt fint
ut når man sier verdiene skal bli en
lokalt, men det du gjør er å sette
en sånn tvangstrøye på næringsutviklingen, ikke sant?
For kapitalen trenger ikke å befinne seg lokalt
for å utnytte ressurser lokalt.
Det er klart, hvis du mangler kapital lokalt,
så ønsker du jo at en eller annen
dude med penger fra Asker skal investere i
utsida.
Da blir jo ikke verdiene igjen på utsida
nødvendigvis, men du får verdiskapning og aktivitet.
Implikasjonen er at hvis du vil faktisk gjøre
noe med det for å sørge for at
verdiene blir igjen lokalt, så skal du disinsentive
til å flytte kapital.
Det er jo ideen om at de forlater
det neutralitetsprinsippet som de hevder seg å ha,
og så forsvinner de inn i noe som
høres litt fint ut, men som har betydelige
konsekvenser.
Det er en temperaturdemper på økonomien.
Det begynner med å tegne seg som et
gjennomgående punkt.
Den der neutraliteten er ikke helt, i hvert
fall ikke det vi tenker på som neutralitet,
da.
Nei, hvis vi kan hoppe litt på næringen.
Jeg har lyst til å lese noe som
står her på partiets hjemmeside.
Det er det under overskriften «Finansnæringen».
Her står det «Norske husholdninger står i en
økonomisk skvis, og INP vil ta grep.
Med rekordhøy privatgjeld og økende renter er mange
familier sårbare for selv små endringer i økonomien.
INP mener at staten må bruke sin eiermaktige
banksektor til å bremse utenlandsvekst og sikkerhet med
ansvarlig finansmarked.
Og vi vil styrke kontrollen og så videre,
blablabla.
De vil også si at folk får ikke
låne penger i banken.
Du kan jo tenke deg selv, hvis du
skal kjøpe deg en kokk, og så sier
banken at vår nye finansminister fra INP har
sagt at vi får ikke låne flere penger.
Jeg tenker at dette er en økende egenkapitalkrav
og litt sånne ting.
Å stille mer egenkapitalkrav i bedrifter og en
del sånne ting.
Vi har en kreditøkonomi, og så sier de
at de vil øke verdiskapningen, men samtidig vil
de legge en brems på investeringene.
Men hvis jeg skulle lese dette punktet med
størst mulig velvilje, så kan jeg tolke det
som en kritikk av at vi har denne
kreditøkonomien.
Og det må jeg jo si at jeg
har en viss sympati for, i den forstand
at gitt at man tar en del andre
grep samtidig, så er det fint å komme
bort fra den risikoen for mye kredit innebærer.
Og det at vi har en så gjeldstyngd
befolkning i Norge, altså at det er veldig
høy gjeld i forhold til inntekt, det er
jo en generell systemrisiko etter hvert, som kan
få store konsekvenser hvis drikkene på brettet står
feil.
Jeg opplever at her tenker du litt forskjellig,
Vegard.
Jeg er veldig på kontraktsfrihet, at to parter
må kunne avtale et lån seg mellom.
Ja, men dette er mulig.
Det har vi diskutert eller klargjort tidligere, men
bare for å nevne det, problemet mitt med
det er at kredittsystemet i seg selv er
ikke nøytralt, fordi at hvis jeg går i
banken og tar opp et lån, så tar
jeg en risiko på dine vegne, uten at
du har skrevet noen kontrakt på det.
Ja, sosialisering av kreditt, det er det jeg
tenker.
Og det er problemet mitt med kredittsystemet, så
i den grad kritikken til næringspartiet går noe
i den retning, så har jeg litt sympati
for tanken om det.
Og så er jeg selvfølgelig enig med deg
i at gitt at vi har det systemet
vi har, så er det ikke noe vits
å drive og skrue igjen skruer unødvendig.
Men tilbake til JNP, jeg må si at
jeg opplevde denne teksten mer som en paternalisme.
Du passer på at folk ikke gjør dumme
ting.
Ja, og da faller jo mitt poeng, skjult
og helt.
Ja, hva skal vi si for noe mer?
Næring er selvfølgelig veldig viktig for disse typene,
men de har jo en del andre punkter
også.
Jeg ser jo at de vil sette Norge
i føreskjetet på innvandringspolitikken, for eksempel.
Og det er jo ikke så godt å
si helt hva de mener med det, bortsett
fra at man skal sette grenser for hvor
mange mennesker som får innvandret til Norge.
Man må kanskje tolke det inn i noe
sånn at det ikke er kvotefordykningene FN peker
på som skal komme til Norge, eller et
eller annet sånt.
Nei, muligvis.
Men er ikke de kvotene nasjonalt vedtatt?
Nei.
Er det?
Poenget med kvote, ja, altså, hvordan er det?
Det er en eller annen sånn FN-organisasjon
som definerer kvotesystemet, og så er ideen at
snille nasjoner rundt om i verden da går
inn og plukker fra det kvotesystemet, fordi poenget
er at du skal ikke ta de som
rekker hånda høyest i verden, men de som
har størst behov, ikke sant?
Ja, ja.
Så du har denne FN-organisasjonen, eller hva
det nå er for noe, en eller annen
sånn som går rundt i flyktingleir og setter
en merkelapp på folk at du er kvotefordykning,
vær så god.
Så kommer Norge og plukker fra den lista
for å være relativt nøytral og rettferdige, hvis
jeg forstår systemet rett.
Det kan jo være det de sikter til,
at det er en avgivelse av norsk kontroll
over hvem man tar inn.
Så jeg ser liksom at, nå har jeg
fått noen sånne valgbrosjyrer, jeg har snakket med
noen på valgboden, som hadde en hyggelig prat
med en doblaul.
Toppkandidat i Oslo, ikke sant?
Ja, ikke sant?
Vi har enet masse, det var ikke noe
et og annet punkt hvor...
Når jeg kjekker på dette med flykting, innvandring
og asylpolitikk i materielle deres, så er det
litt sånn...
Jeg vet ikke, det er ting jeg liker
og ting jeg misliker, ikke sant?
De sier det er avvisning av økonomisk migrasjon
som grunnlag for opphold.
Ja...
Det kommer jo litt an på.
Men de sikter kanskje til asylsøkere som ikke
har asyl bak dem, som ikke har krav
på beskyttelse, og det kan for noe sånt
være repatriering som hovedmål i situasjonen i hjemlandet
til at det er så tungt og nødvendig.
Det er også litt sånn jeg sier at
det er...
Å tvinge ut folk som har tilpasset seg
til det norske samfunnet godt etter mange år,
det er ikke meg for å si det
sånn.
Men så har de noen som jeg synes
er mye mer med på, som de her
tror jeg tar med som en streng innvandringspunkt,
som jeg er helt enig i, selv om
jeg ikke forstår det på samme måte.
Ingen rett til integrering på statens regning.
Individet har ansvar for å tilpasse seg, og
det er jeg for seg enig i.
Det er mye mer naturlig å...
Hvis du trenger hjelp til integrering, så er
det mye mer naturlig å sette opp en
mentorordning, hvor noen tar...
Det kan kanskje være folk som er sammen
eller noen landbanker som tar ansvar for å
hjelpe folk med integrering.
Og til dette poenget med innvandring, det som
jeg synes er kjemperart, og der er nok
vi helt enige i årene, det er at
hvis du har kommet hit, og du funker
i samfunnet, og du jobber og skaper verdier
og bidrar positivt, fremstår det for meg helt
absurd å skulle sende deg ut igjen.
Det er en veldig rar greie vi triffer
i Norge.
Hva er det vi holder på med?
Vi holder på med arbeidstillatelsemølet.
Kommer en eller annen amerikaner som har gifta
seg med nordmenn og tar fire år å
kunne flytte til Norge fordi vi er så
jævla vanskelig på å gi arbeidstillatelse?
Fordi han har inntekt på 333 000, og
da har du ikke forsørgermulighet til å arbeide
med deg.
Gjerne ved siden av noen studier eller et
eller annet.
Så studien er ferdig, så er lønnsoppet sannsynligvis
200 et eller annet prosent, ikke sant?
Ja, og det er så typisk norsk å
skulle allmenn gjøre alle ting.
Alt skal være generelle regler som gjelder alle.
Enten de trenger å gjelde deg eller ikke.
Kunne du bare la folk som klarer seg
selv klare seg selv?
Så er vi ferdige med dem, og så
sitter vi igjen med et lite mindre tal
som det er en eller annen utfordring med.
Både på innvandrersiden og på norsk siden, ikke
sant?
Men la oss lage ordninger som hjelper de
som trenger det, eller som sorterer der det
er nødvendig.
Men det der å skulle sende en eller
annen fyr som har jobb og har kjøpt
hus og sånt ut, hva er det vi
holder på med?
Nei, det er kling, kling, kling, spøtt.
Det er ikke så lenge siden jeg hørte
det var en eller annen han som har
vært i Norge i 11 år.
Han hadde jo full jobb og det hele
tatt, men han hadde vært arbeidsleder et par
måneder før, så da tar han for langt
ned på inntekt, og da var det sånn,
nei, du får reise ut.
Han hadde jo etablert seg med kjerring og
hus og bolig og vært her i 11
år og vært livt i sju, ikke sant?
Og så er det sånn, nei, det var
noe feil med noen søknader eller et eller
annet.
Det var en eller annen feilføring for sykemaskinen.
Ja, ikke sant?
Nå må du reise.
Men det man kunne ønske seg da, fra
denne typen partier, ikke sant?
Det var jo at man fikk en sånn
der rasjonel tillærming i bond, som handlet om
at noen av de systemiske problemene i Norge
er blant annet den der almengjøringen.
Si den der diskusjonen om tannlege, sånn tenn
er del av kroppen og nå må vi
betale for det, liksom.
Nei, slutt med det.
Hadde du snakket om at de som ikke
har råd til tannlege må få hjelp til
tannlege, så hadde jeg skjønt hva du snakket
om.
Men når du sier sånn, nei, tannlege skal
være gratis for alle, så er du jo
bare ute og seile, for da blir det
kjempedyrt.
Og det er liksom, kunne partier som dette
vært litt tydelige på at vi skal ha
ordningen for de som trenger det, men ikke
for de som ikke trenger det.
Ikke sant?
Vi skal ikke sy puter under armene på
middelklassen.
Vi skal hjelpe de som har falt utenfor.
Vi skal ha et faktisk sikkerhetsnett for de
som trenger nettet.
Ja.
Og det er liksom, det ser jeg ikke
så mye av her.
Stemmer det.
Og så er det en annen ting også,
som er, ikke sant, det er mye markedsvennlig,
på et vis, i programmet.
Ikke sant?
Det bare preger å være borgerlig, sånn.
Det vil være det, vil være det, ikke
sant?
Ja, sånn, sånn de trekker i litt sånn
borgerlig retning.
Det er ikke helt sånn Arbeiderpartiet i gamle
dager heller.
Det er på et vis i retorikken bedre
enn det.
Men de er veldig instrumentelle i alt.
Ikke sant?
Det er ikke noe sånn prinsipielt forsvar for
markeder, eller for private egnomstretter, eller den type
ting.
Det er mye sånn, ja, vi tror det
fungerer bedre, fordi sånn og sånn.
Men det stemmer jo, hvis man ser på
han, Vitsø, som stiftet dette partiet.
Ja.
Han var jo veldig tydelig på at vi
er et ikke-ideologisk parti.
Og han mente jo, han står jo beinare
på at det å ikke ha en ideologi
er veldig bra, fordi at da er man
ikke bunnet.
Problemet er at da har man, også når
man ikke har en ideologi, så er det
litt sånn tilfeldighetene der og da som avgjør
hva du mener.
Det er veldig uforutsigbart, og veldig vanskelig å
på en måte spå noe inn i fremtiden.
Ja, hvis kapteinen på flyet ditt sier, jeg
har ikke noen destinasjon, men vi er ute
og flyr, vi ligger på 30.000 fot.
Men han klarte å bli uenig, og det
gikk jo vel, i en pese, så nå
har jo Vitsø sett alt her.
Hva heter det?
Det er Norske Industripartiet.
DNI.
Det er liksom, han kom jo fra Arbeiderpartiet.
Ja, jeg ser det.
Han var vel leder i AUF i Telemark,
tror jeg, i sin ungdom.
Ja, og jeg har jo inntrykk av at
de referansene tilbake til Arbeiderpartiet kom litt fra
Vitsø, mens en sånn Kjell Erik Eilersen-type
er jo ikke veldig mye Arbeiderparti i gamle
dager-type.
Jeg føler at han er et sånt sted
mellom FRP og Norges Demokrat.
Ja, kanskje.
Et eller annet sånt.
Men etter at Vitsø forsvant ut av Industri
- og Næringspartiet, så føler jeg at det
har blitt et veldig sånn tydelig borgerlig parti,
da.
Hvis man sier det litt generelt.
Og det må jeg jo si at det
er egentlig positivt i min bok.
Ja, jeg vil jo ikke si at det
gikk i ikke riktig retning på en eller
annen måte.
Og så er det jo et spørsmål om
hva det borgerlige innebærer.
I Norge så har det sin tendens til
å innebære mer sosialdemokrati uansett.
Jo, jo, jo.
Nei, det er sant.
Men man kan jo også oppsummere for Industri
- og Næringspartiet og det norske Industripartiet, så
ser det ut som DNI, altså Vitsøs nye
prosjekt, kommer til å døde etter valget.
Jeg ser på meningsmålinger og sånt, så er
det liksom 0,1 på snitt av målinger.
Og da får du ikke stille til valget
igjen med ny valggrad.
Mens det vi snakker om nå, Industri-
og Næringspartiet, ligger jo på 0,5, 0
,6, 0,7.
Så vet jeg ikke, er det noen regionale
forskere på det?
Er de sånn veldig gjennomfordelt i hele landet?
Fordi du kommer ikke inn hos det på
0,5, 0,6?
Nei.
Men hvis du har 0,1 i fire
fylker og halvannen i ett, så er det
jo kanskje nærmere.
Jeg tror Industripartiet er jevnere enn for eksempel
Norgesdemokraterne.
Ja, Norgesdemokraterne er vel sånn veldig jagde, så
går det veldig bra.
Industripartiet tror jeg har en sånn der, litt
sånn som vi var.
Vi fikk 0,2 alle steder vi stillte,
uansett.
Lokalvalg, sant?
Ja, ja.
Jo da, vi fikk 1 prosent noen steder,
fordi at du hadde en lokal profil eller
noe, men det var liksom, hvis du stilte
i en kommune, der du hadde null folk
som stod på steinen eller hva som helst,
så fikk vi 0,2 punkter.
Ja.
Og det var liksom, helt jevnt over.
Stilte vi i en ny kommune, så kom
0,2.
Og det var jo en sånn, vi har
veldig sprett, men veldig jevn oppslutning, ikke sant?
Jeg tror kanskje Industripartiet er litt samme greie.
At de har en litt sånn generell appell,
og ikke noen sånn kjempebase, men det er
mulig de har et tyngdepunkt på Vestlandet.
Ja, altså, vi ser det.
Ja, jo, det er kanskje noe i det.
Ok.
Jeg har et morsom punkt her, som igjen
går på denne manglende neutraliteten, til tross for
partiets egen stadig understrekelse av neutralitet.
Det er at de har i dette materiellet
som deles ut i Oslo, så har de
et punkt her med, eller rett og slett
en hel side, med overskriften Bygg pent!
Klassisk arkitektur som nytt ideal for Oslo.
Det var neutralt og fint.
Betyr det mere sovjetblokker?
Nei, nei, det gjør jo ikke det.
Det står ikke pent.
Jeg forstår ikke hva de sa.
Du må ikke lov å bygge sovjetblokker.
Sånne sovjetblokker som vi har i Oslo og
Fragner, hvor det er sånne utsbygninger på et
sted.
Du må ikke lov å bygge billig, du
må bygge dyrt.
Ja, ok.
Hvis man sier klassisk arkitektur, da må man
jo tenke universitetsbygningen på Karlsson.
Ja, men altså, jeg tenker også høyler og
stukatur.
Da begynner jeg liksom å se for meg
disse boligene som ligger nedover gata inngang til
Fragnerparken.
Der ligger det jo en del ganske forslaggjorte
bygårder.
Men jeg vet jo også noen refleva prisen
på disse her.
Jeg har vært med å pusse opp en
av dem, det var ikke noe tilbud.
Jeg tror det gikk ti håndverkudder et år.
La oss fortsette på neutralitetsideen.
INP har en politikk på råvareforedling.
Ja, det stemmer.
Den er at norske råvarer skal foredles i
Norge, som jo er helt neutralt.
Hvis det er billigere å foredle i Sverige,
så skal vi fortsatt gjøre det i Norge.
Jeg lurer på om dette skal gå uten
subsidier.
Kanskje de kjører toll, da?
Ja, og de har jo planer om det
også via systemet sitt.
For det skal hele tiden støtte opp om
norske interesser og norsk næringsliv.
Så det er jo en viss grad av
proteksjonisme her.
Dynamisk tolværelse, det er det man snakker om
i forhold til landbruket.
Ja, det var jo nøytralt og fint.
Ja, veldig nøytralt.
Importverden reguleres raskt for å beskytte norsk...
Oi, herregud.
Føtterakker.
Dette var ille, altså.
Men, men, men.
Og ja, tolv og importavgifter begynner til å
svare verden om norske broder.
Det er jo Donald Trump, da.
Ja, er det det, eller er det Senterpartiet?
Ja, du kan så si.
Det går vel ut på det samme.
Ja, det er kanskje det.
Jeg tror ikke Trump har kjørt så mye
tolv på matvarer, for det har de en
tendens til å produsere ganske billig i USA.
Ja, jeg tror ikke de reagerer på det.
Jeg tror ikke norsk landbruk lærer å konkurrere
med amerikansk landbruk, bare å si det sånn.
Jeg så et sånt kart over...
Det var bare rart det var noen som
postet.
Det var et sånt jordfertilitetskart over hele Europa,
hvor det var grønt der, det var godt
jordsmån og rødt der, det var dårlig, og
så var det fargestateringer mellom 0-20 og
20-40, ikke 40-60 prosent eller et
eller annet.
Og hele Norge er bare en rød flekke,
med to jord i Østfold som har litt
lysegrønn farge.
Ja, jæren er jo en sikkert grei farge.
Ja, men ikke sant?
Norge er rødt, og så er det noen
områder i Tyskland og Ukraina og sånn, som
er store, mørke, grønne, fine områder.
Og så er overskriften på dette kartet, er
sentpartiet vil bruke masse penger på forhold til
å dyrke ting oppe i det røde området
der.
Det er litt sånn med Industri- og
Næringspartiet her, at både på næringsliv og på
landbruk, så er de fryktelig gira på å
gjøre økonomiske målboting.
Og det peker litt i retning av retningsløsheten.
At man har en idé om, vi har
ikke noen ideologi eller noe sånt, men vi
er veldig opptatt av at vi skal produsere
norske ting i Norge, og vi skal ha
en norsk næringsjede og være råvarens av Norge,
og så skal den foredles i Norge, osv.
Og så får du den feilallokeringen av ressurser,
fordi politikere klarer jo ikke å holde fingrene
unna ting de kan putte fingrene i.
Det er en ting jeg har lurt litt
på, jeg vet jo at norsk fisk sendes
til Sverige for å foredles og bli fiskegrateng
og sånne forskjellige ting, og så kommer den
tilbake til Norge.
Er det da import, eller er det selvforsyning?
Statistisk sett, hva er det da?
Det krysser jo grensen.
Det krysser grensen, og vi tar ikke mer
fisk i regnskapet vårt når vi regner på
dette her i utgangspunktet.
Så da tenker jeg jo at Findus og
alle disse andre produsentene ender opp med...
Det er norsk vare som blir foredlet i
Sverige, fordi de klarer å gjøre det bedre
og billigere i Sverige.
Det er jo ikke kjempelang tid i Sverige.
Du skulle ta til Lysekil og Kongsham, så
har du store fiskeforedlingsbedrifter som lager alle mulige
sånne produkter og forsover et masse annet også.
Kongsham var vår hovedstad for tusen år siden,
eller 800 år siden eller noe.
Veldig fin plass på det det, Lysekil.
Det er en veldig spesiell kombinasjon av industrihavner
og veldig flotte hytteområder.
Makspris på strøm har vi nevnt allerede, og
det kan jo hinte mot at INP er
et sånt vi kan godt gripe rett inn
i økonomien og regulere priser, og litt sånn
som vi syns de bør være i stedet
for sånn som markedet setter dem.
Det stemmer.
Da jeg snakket med Dobleg, så var han
veldig snart på å forklare at de skulle
ha veldig bestemte regler for hvordan vannkraftressursene skulle
fordeles.
For eksempel så sa han at man skulle
overvåke fyllningsgraden i magasinen, og hvis den nådde
50 prosent, så skulle de innføre eksportforbud.
Det kan gå til at det er en
luftig regel for disse kraftproduksentene, men skal politikere
lage den typen regler?
Det er jo en slags siste instanssikresmekanisme det
er tenkt å være, men spørsmålet er om
det er Kjell Erik Eilertsson som skal lage
den, eller skal man ha en fornuftig gjennomgang
av det og si at her er køttoffen,
for det er den rationelle delen, der har
vi nok reserver igjen til å sikre at
det ikke blir mørkt i Norge fordi det
er lys i Europa eller noe sånt.
Det kan jeg være helt med på som
fornuftig, men at den er 50 prosent, ikke
40 eller 60.
Jeg tenker at det ikke er et politisk
spørsmål, nivået er ikke et politisk spørsmål, om
du tenker at det skal være en type...
Samtidig er det sånn, du kan enten gjøre
det et politisk tak, eller så kan politikerne
peke ut et utvalg som skal stå for
dette her.
Fordi hvis du lar dette være opp til
de vante parter, så er det statskraft som
kommer til å være de som dikterer den
nedre grensa, og da tror jeg den er
1 prosent også.
Men litt generelt, og vi har vært inne
på alt sammen, men den ideen om å
bremse utlånsvekst, ha flere aktører inn i dagligvarerbransjen,
er en veldig aktivistisk, du skal inn og
sette fingeren på vektskåla, både her og der
i økonomien.
Og så har du ikke noe sånn, det
virker ikke som det er noe sånn liten
djevel som sitter på skulderen og sier, burde
jeg egentlig blande meg opp i dette?
Men er ikke dette egentlig veldig Arbeiderpartiet?
Jo.
Det føler jeg er sånn skikkelig Arbeiderpartiet, uansett
om det er 2015 eller 2025, at de
skal hele tiden drive og dytte litt på
vekta der, og flytte litt på blikkene hele
tiden.
Staten er denne hammeren som, når du ser
et problem, så skal den bankes med hammeren.
Ikke sant?
Det virker som det ikke er noe, jeg
ser i hvert fall ikke noe tydelig grense
hos det, for hva de vil og ikke
vil bruke staten til, og det ser ut
som man heller ikke stiller seg i spørsmålet,
kan det hende denne høye helsegraden har noe
med noe systemisk å gjøre?
Er det sånn at vi burde ta inn
på andre virkemidler enn å aktivt begrense utlånsveksten?
Bør vi på en måte, en ting kunne
jo være, burde vi føre en mer ansvarlig
finanspolitikk for å påvirke renten på den måten?
Ikke for det, det vil jo bidra til
at utlånsveksten får rentene ned, men jeg vet
ikke.
Jeg ser ikke noe sånn.
Jeg tenker jo at i utgangspunktet, så er
det liksom sånn, hvis du ikke har store
skattefradrag for lån, så måtte du ikke belønnes
for kredit på en måte, men derimot belønnes
for din kapital.
I det du skyter kapital inn etter, hvis
du snur den belønningen, nå skyter du inn
20 000 kroner inn i et selskap, så
får du et lite skattefradrag for den kapitalen
du putter inn.
I stedet for å få et stort rentefradrag
for rentene du betaler, så vil du på
en måte snu insentivet til mer egenkapital, mindre
lån.
Hadde et eller annet parti gått inn og
sagt at vi vil fjerne rentefradrag, så hadde
de fått en stor pluss i bokhalsen meg.
Fordi det hadde vært en sånn insentivtenkning som
hadde vært fornuftig.
Det er jo noe med, bare for å
forklare det, at du skal ha skattefradrag for
at du har høy kreditkortel, er altså så
absurd.
Det er det rareste.
Det verste er at jeg mener å ha
hørt Eilertsen snakke om dette, at du burde
nærmest belønnes for å bygge kapital framfor å
bygge kredit.
Selv om jeg antagelig ikke er helt enig
i virkemidlene hans, så er jeg enig i
hans grunnleggende tanke at det er bedre å
belønne kapitalbygging enn kreditbygging.
Det kunne man jo kanskje ha sagt, men
likevel er det sånn at om du jobber
med egenkapital eller fremmekapital, det er jo på
noen måter det samme.
Spanne mot riket.
Nå er vi på en i sentralbankdiskusjon, du
skjønner det.
Jeg tror ikke vi får med oss Industri
- og næringspartiet på avvikling av sentralbank.
Men vil du forklare det på engelsk litt?
Jeg tror ikke alle er kjent med begrepene.
Nei, ikke sant?
La oss si at du skal lage en
butikk.
La oss si at du lager pølserbord, det
som du prøver å kopiere i syverden for
eksempel.
Så må du jo kjøpe litt sånn.
Du må kjøpe litt ...
Kanskje du må kjøpe et sted hvor du
kan sette piosken din, og du må kjøpe
noen pølser.
Du må kanskje kjøpe noen ...
Pølseklipper.
Ja, pølseklipper.
Litt sånn, ikke sant?
Og så har du kanskje ikke nok penger
til det.
Og så er du ...
Da har du et eller to valg, ikke
sant?
Så kan du si ...
Kan du få en medinvestor?
For eksempel, du kan jo spørre til Trond
om han har lyst til å være medeire
i den pjøsken.
Men det betyr jo også sånn at man
utvaner den gevinsten man kan ha på pølsevirksomheten.
Så det kan hende at du føler deg
bedre til at man går til banken og
sier det.
Jeg vil heller ha noe fremmedkapital.
Det er jo i form av lån, ikke
sant?
Så gjør vi en deal, ikke sant?
Så du sier til banken, jeg lover deg,
jeg skal betale tilbake det lånet.
Og siden banken tror på deg, så har
banken et lavere kapitalavkastningsgrad på det lånet enn
det Trond formodlig ville hatt på avkastningen på
egenkapitalen.
På den måten så kan du samfunnsøkonomisk det
du oppnår, det er jo egentlig det at
hvis det er vanskelig å drive den pølseboden
med overskudd bare på egenkapital, så kan det
lavere avkastningskravet på fremmedkapitalen allikevel gjøre at det
betaler lønnet på et egnehavverd.
Og sånn, ja.
Men var det relatert til rentefradraget?
Nei, det var relatert til spørsmålet om hva
begrepene er ennekapital og fremmedkapital.
Det var derfor jeg stussa, forstår du, for
jeg tolket at det hang sammen med det.
Nei, vet du hva, jeg er helt enig
at det er riktig å ikke ha noe
fradrag på renter.
Ja, ok.
Nå har vi brukt 40 minutter, så vi
må rase videre for å komme oss gjennom
her.
INP syns verneplikt, obligatorisk til og med, for
alle mellom 18 og 25 år, er superdupert.
Ja, i motsetning til oss.
Ja.
De har ikke noe sånn her greie med
sånn samfunnstjeneste-type greie, er det det står
under?
Nei, jeg tror...
Obligatorisk verneplikt.
Ja, det er greit.
De er ikke alene om dette.
Men det er fortsatt ternekast 0.
Ja, det er riktig.
Og så er det velferdsstatsreformer.
Det høres jo alltid billig ut når velferdsstaten
skal reformeres.
Ja.
De vil reformere NAV.
Systemet skal bli mer humant, spesialisert og effektivt.
Det høres jo veldig bra ut.
Jeg liker spesielt den tanken på at det
blir mer effektivt.
Prøver de å si at velferdsstaten nå ikke
skal være av for og med øvre middel
også?
Det tror jeg ikke de spesifikt sier, for
å si det sånn.
Men ønsket om effektivisering er jo på en
måte fint.
Og jeg liker den humane biten også, jeg.
For det er en viss uverdighet i systemet.
For all del.
Og det er en sånn, du har betalt
for en arbeidsforsikringsordning hele livet, og så må
du stå med lua i hånden og spørre
pent til en eller annen byråkrat for å
få ting du da egentlig trodde du hadde
krav på.
Fylle ut masse skjemaer.
Her nå slipper du egentlig å snakke med
de på en stund, for det tar tre
måneder før de gidder å snakke med deg.
Nå er det sånn at du fyller ut
etterpå nett, og så kan vi snakke med
deg om tre til seks måneder.
Men du må være aktiv arbeidssøkende, det vil
si at du fyller ut et skjema hver
14.
dag og sender inn og sier at jeg
har ikke jobbet, eller jeg har jobbet litt,
eller et eller annet sånt.
Det er da definisjonen av aktivt arbeidssøkende.
Ja, og jeg skal jo innrømme at siden
jeg jobber med HR på et sykehus, så
ser jeg jo ganske mange utlyste stillinger for
ganske mange søkere som ikke nødvendigvis er midt
i målgruppa for den stillingen.
Så det å være aktivt arbeidssøkende har ofte
den konsekvensen at hvis du har arbeidserfaring som
butikkmedarbeider, så søker du på direktørstillinger i offentlig
sektor.
Mange.
Det er altså en sånn papirmølle, og det
er jo en sånn, jeg vet ikke, utrolig
mye merarbeid rundt om i hele offentlig sektor
for å bare ta og behandle tullesøknader fra
folk som bare har et pålegg om at
du må søke 18 jobber i uka.
Det får du ikke pålegg om før etter
en 3, 4, 5, 6 måneder.
Ok.
Nei, det er mulig.
Det er bare å se det i andre
enden, og der er det helt meningsløst, men
ok.
Gjennom økte verneplikt i forsvaret generelt mener JNP
at det vil være mulig å bebanne opp
flere MTB-er og U-båtre.
Det er sjøv, heimeverne.
Oi, oi, oi, det er mye rart.
Heimevernsdelen har jo blitt kastet under bussen av
alle over flere år nå.
Vi har et slags heimevern, og det er
vel egentlig en sånn ganske frivillig greie å
være i.
Men når du først har sagt at du
vil være i heimevernet, så blir du der
til du er relativt gammel.
Men av alle mulige forsvarsgrener så synes jeg
at heimevernet egentlig har en plass.
De kan kalles opp til å brukes til
mye også når det er en lang krise.
Da mener jeg ikke liksom krise, men ok,
nå har vi en flom, vi trenger masse
mennesker til å gjøre masse rart for å
sikre noe.
Da er det greit nok å ha et
heimevern til det.
Det er en fornuftig del av en total
forsvarsløsning.
Og selvfølgelig også, i hvert fall min tid
ut, så var det jo en sånn passende
straff for slappe folk.
Jeg ble overført i heimevernet etter at jeg
var ferdig i luftforsvaret, og det var jeg
jo sånn mellomfornøyd med.
For da får du helvete så mye øvelser
hvor du skal klære opp og klære ned
og klære opp og klære ned.
Men sånn sett var det lurt å flytte
til Oslo, for da ble det mindre.
Her er det litt for mange om barnet.
Men hvis vi skal nærme oss noen form
for konklusjonen på Industri- og Næringspartiet.
Ja, ja.
Jeg tror, jeg har lyst til å ta
et par ting til.
De bør også gjerne ha flere folkeavstemninger.
Og de er gira på det, ja.
Det er en sånn gjennomgående greie i veldig
mye av disse småpartiene.
Norgesdemokraterne også.
Mer folkeavstemning.
Jeg vet ikke om det bare er noe
som letter inn og høres godt ut, og
det kan vi ta med, og det er
jo ikke noe...
Jeg tror det, også hvis du tenker, hvordan
kan vi fikse demokrati?
Folkeavstemning.
Veldig litt konklusjon, for å si det sånn.
Men her er det nok litt sånn, de
vinkler litt andre, så det behøver å snakke
hvert tiden om Gjenerasjonspartiet og appen deres, for
eksempel.
Men her er det litt mer sånn at
når Stortinget står i kontrast til folkeviljen, så
de nevner seg særlig for en folkeavstemning om
Acer, for eksempel.
Som i mitt hodet ikke er spesielt tegnet
for folkeavstemning.
Nei, og det er jo interessant, fordi du
støter på det helt åpenbare problemet med folkeavstemninger.
Det er en del komplekse problemer der ute,
og Acer er ikke helt for nybegynner i
hvert fall.
Det er ikke akkurat det, altså.
Og så skal man legge ut det til
folkeavstemning, og så får du sånn der, ja,
VG's take på Acer mot dokumenten NO's take
på Acer, og så har du en helt
uopplyst offentlig debatt.
Og så en annen sak som er mitt
merke her, og det er at vi har
vært inne om det før du og jeg
snakket om de andre politiske partiene, at det
hender at man er enig om, i konklusjonen
med disse partiene på noen måter, men hvor
tankegangen egentlig har vært veldig annerledes.
Og jeg har lyst til å peke på
noen som står i programmen deres, så her
står det.
Gjennom EØS presses det gjennom konkurranseutsetting og privatisering
av offentlige tjenester, og det er liksom sånn,
derfor skal det ikke ha EØS-avtale.
Ja, ja.
Nei, sånn kan det gå.
Nei, men jeg avbrøt din lille avrunning her,
jeg vet ikke om jeg kan bare ta
ballen igjen.
Ja, for det er vel rimelig å si
at vi ser etter et libertariansk alternativ, ikke
sant?
Vårt parti stiller ikke tilbake, så vi måler
liksom mot den målestokken.
Og INP er helt klart ikke et liberalistisk
parti.
Nei.
Ikke sant?
De er, hvis noe, så er de sånn
nasjonalistiske, proteksjonistiske og sånn aktive næringspolitikkvennlige.
Ja.
Til tross for at de skriver neutralitet etter
bankene kjører, åpenbart uten å forstå hva det
betyr.
Altså, det er bare rart.
Det er rart.
Ja, som du skriver, vi er opptatt av
neutralitet i politikken, og så er all politikken
her ikke neutral.
Dette minner meg litt om det gamle skatteregime
i USA, fordi du på en måte i
utgangspunktet liksom kunne få 90 prosent skatt, og
den loven som sa det, den sa at
dette er et absolutt, og det er ingen
unntak.
Og så tror jeg de hadde noe sånn
som nesten 100 sider med unntak etter det.
Det høres ut som amerikansk giss, ja.
Ja.
En annen ting man kan ta fra USA
er den tommelfingerregelen, at hvis du lurer på
hva en lov gjør, så les overskriften og
tenk nøyaktig det motsatte.
Ja.
Så Green New Deal er hverken ny eller
grønn, eller en deal.
Det er mer enn...
Den er grå, gammel politikk, og det er
ikke en deal som gamle deg.
Det er ikke en deal, det er en
ren kommunisme.
Jo, nei, men når Industri- og Næringspartiet
sier neutral politikk, så mener de nøyaktig det
motsatte.
Det er jo...
Det var litt skuffende egentlig, synes jeg, å
lese på dette programmet.
Jeg skulle til å si at jeg var
litt giret på at dette skulle være ordentlig.
Jeg skulle ønske at dette var et bra
program, og så er det egentlig mye papp,
altså.
Her hadde jeg høyere forhåpninger enn for de
andre partiene vi har gått gjennom.
Så jeg trodde at...
Dette håper jeg faktisk at blir bra.
Og så er det sånn...
Å, faen.
De har plukket kokosbiten fra alle de andre
partiene, og puttet det i samme pose.
Da føler jeg at det er du som
starter med å drille terning i deg.
Vet du hva?
Her kan det hende at jeg er litt
farget, at jeg er litt mer negativ enn
jeg burde være.
Men her er jeg på toeren.
Når de er så giret på å få
fart på næringslivet, og hovedbudskapet er så tydelig
at nå må vi forsvinne på Norge igjen,
vi har gjort alle de gjerne tingene.
Jeg er litt der også, selv om...
Jeg føler jo at dette er kulturelt sett
nærmere meg enn Norgesdemokraterne.
Så jeg synes jo ikke at programmet er
noe bedre.
Nei, jeg synes til og med det er
dårligere fordi de ikke henger sammen.
Og det er liksom ikke...
Der Norgesdemokraterne i hvert fall har noen friske
fraspark, og er litt sånn rett på, vi
mener dette, som de er uenige, men de
sier det nå rett ut, så driver næringspartiet
og maser om den der neutraliteten hele tiden,
og så gjør de det motsatte hele veien.
Indrykket min blir jo tatt ned litt av
det, når de først sier at vi skal
gjøre noe forluftig, og så gjør de det
motsatte.
Man må jo tenke at de som skriver
dette programmet, må jo ha et eller annet
form for gjennomtenkt forhold til politikken, og så
skriver de de tingene de gjør, og så
får du en følelse av at dette er
jo ikke gjennomtenkt i det hele tatt.
Det er litt rart for meg å lande
på denne konklusjonen, men jeg opplever Norgesdemokraterne som
mye mer gjennomtenkt enn Industripartiet, når programmet er
sett i isolasjon.
Det var litt overraskende som gitt den praten
vi hadde da vi snakket om Norgesdemokraterne, at
programmet var bedre enn partiet på en måte.
Her er det motsatt.
Det er litt sånn at vi skal trille
terningkast på partiet som helhet og programmet hver
for seg, så føler jeg at de feilere
på terning for programmet, men retorisk og måten
de fremstår utholdt, er vesentlig bedre.
Ja, og alle de der medieopptredene til han
Eilertsen, synes jeg bidrar positivt.
Litt sånn tydelig, rett på sak, saklig, både
klartenkt og klarsnakket.
Så kommer du til programmet, og så er
det litt rart.
Det stemmer ikke overens at han fronter dette
programmet.
Nei, jeg synes også det er rart.
Det føles inkongruent.
Ja, men jeg hadde ikke så store forventninger
som deg.
Jeg har tenkt hele veien at dette er
Arbeiderpartiet i 2015.
Jeg likte ikke Arbeiderpartiet i 2015.
Jeg har ikke noe tro på at jeg
skal like INP i 2025.
Hva skal jeg si for noe?
Jeg tror det er derfor jeg er sånn,
ja, det er Arbeiderpartiet terningkast igjen, og så
skal jeg si at partiet som hele, på
en måte de fremstår retorisk og sånn, og
så synes ikke de er fullt, de har
ikke det samme menneskesyn, og det skal jeg
liksom, for det synes jeg kanskje ender så
begynner å bli litt sånn på kanten menneskesyn.
Det slipper man da med INP, men politikken
er faktisk, den er hakket dårligere.
Ja, det er ikke noe løft om å
kutte 600 milliarder her eller null inntektsskatt i
hvert fall.
Jeg føler at dette er en idé om
at bare vi får sitte opp og dra
i spakene, så blir det litt bedre, og
så er det sånn, det vi trenger er
at ingen drar i spakene, i det særlige
grad.
Bare du drar i den spaken som heter
regleringer og skatter, og får den litt ned,
og utgiftssiden litt ned på den spaken, og
så bør resten være nøytralt.
Hvor lander du, Arne?
Da får vi nesten si det at, ja,
det er så vridt siden vi har gitt
poeng til de andre, men jeg tror kanskje
jeg skal, jeg skal ikke være så slem,
jeg skal gi programmen to år, og fremstå.
Jeg synes jo de fremstår veldig bra, hvordan
de fremstår, kanskje jeg faktisk er en fyr?
Ja, ikke sant?
For det er litt greia, som retoriske måten
de agerer ut av, så er det liksom
en ternkast dyre.
Problemet er når du begynner å lukke opp
programmet og se hva dette står for.
Jeg tror dette må være første gang vi
har samme ternkast, alle mann.
Det eneste jeg lurer litt på, det er
liksom sånn, begynner dere å angre på at
dere har gitt GIDA, er ternkast 1 nå.
I stedet for 0.
Ja.
Men vi er jo to, vi kan ikke
la de der synke.
Det er en sterk deflatorisk tendens på denne
podden.
Her går ternkastene ned.
Vi begynte med minus på terningen.
Den går fra pluss 3 til minus 3
faktisk.
Nei, vi får komme oss videre der.
Ja.
Nei, men, ok.
2 for program og 4 for inntrykk.
Jeg var på 1 for program og 4
for inntrykk.
Å, du var på 1?
Så strengt du trodde.
Ja, jeg er kjip.
Men det er bedre enn 0.
Men jeg hadde ikke de forventningene som dere
sa.
Nei, jeg skjønner.
Det er bra.
All right.
Vår treff til 18.
Ha det.
Takk for at du hører på Sidelinje podcast.
Vi vil gjerne nå brere ut, så hvis
du snakker om oss, deler oss, eller anbefaler
oss i podcasthappen din, så er det høyt
verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidlinja.transistor.fm