Velkommen til Sidelinja, podkassen for politisk hjemløse.
Og folk som ikke er rike nok til
å ha skatteflykt etter det nå.
Og de som drømmer om å bli så
rike.
Rundtbordet, fattigløsa Trond Sørensen, rikmann Arne Eidshagen og
meg selv Vegard Nuttes.
Ja, millionærskatt, Arne.
Det er viktig at den som har bred
strygg kan ta de første løftene, vet du.
Og ta penger der de er, tenker jeg.
Ja, ikke sant?
Sånn er det.
Det er jo, man får vel en følelse
av av og til fra enkelte på en
annen politisk side enn oss.
At det blir et selvstendig politisk mål å
straffe de som har klart å legge seg
opp med penger.
Ja, og så tenker SV for eksempel.
De er jo veldig eksplisite på at hele
prosjektet deres handler om å redistribuere inntekt og
formue.
Men jeg har merket meg en ting, ikke
sant?
For vi har skrytt mye av Mimir, og
har kommet mer.
Han sier, ja, men vil du liksom ta
de rike?
Ja, det er et viktig poeng i seg
selv.
Det er, jeg vil faktisk ta penger deres.
Jeg syns de har for mye.
Ja, og det er litt renhårig.
Tønn uenig med en fyr.
Men det der skrotet til SV, med å
pakke det inn i nordige distribusjon og rettferdighet,
og så skal du gjøre det innenfor et
system hvor 85% har rike middelklasseliv i
Norge.
Det er sånn rann innpakket sukkerglasur det der.
Ja, og så tør du ikke å si
hva du står for en gang.
Nei.
Du skal lage en sånn moralistisk dystefortelling rundt
det.
Nå er det jo sperregrenser snart i å.
Ja, seriøst.
SV er jo, altså de blir utradert, og
det er ikke så rart, fordi Rødt er
på alle kanter av de, og gjør det
så mye bedre enn de både i retorikk
og i praktisk politikk.
Ja, jeg syns det er litt sånn også,
ikke sant?
Hvis du er på den litt sånn ansvarlige
siden, så vil du sikkert synes at Jens
og Jonas, de vet hva de holder på
med, ikke sant?
Så du vil kanskje heller velge dem enn
en eller annen sånn bergstøv, som ikke egentlig
utstråler kompetanse og emosjonell balanse.
Ja, ikke sant?
Og så har jo på en måte de
som er litt sånn selvbildet være litt radikale,
klart at ...
Altså, Rødt gjør jo en genial sak, fordi
de både klarer å appellere til radikale, selv
om de har mistet yttersiden sin i fornivå,
da.
Kanskje de ikke var så leise for det,
egentlig.
Nei, altså det tror jeg kanskje var bare
sånn fin røddejobb.
Det tror jeg, ja.
Hva med å redde partiet?
Med all respekt til vår venn Eivind.
Kom i, Eivind, som vi kaller ham.
Ja, men samtidig så er det sånn, mens
Rødt sier bare sånn, vi vil ta fra
de pengene fordi vi synes de har for
mye penger, så snakker disse andre ...
Ja, men altså, omfordeling er viktig, og vi
må ikke ha for store forskjeller i samfunnet,
og bla, bla, bla, bla, ikke sant?
Hvor man kanskje kan relatere seg til forskjell
i samfunnet, det er helt umulig.
Du vet ikke hva forskjellen er mellom deg
og Røkke i det praktiske livet, ikke sant?
Du kan se noen små glimter av det.
Det tror jeg du har helt rett i,
Trond.
I gamle dager så pleide man å si
at Norge er det eneste landet der besynnelsene
er sterkere enn seksualdriften.
Men jeg tror ikke det er helt sant,
altså.
Jeg tror ikke det bryr deg om hva
naboen tjener, egentlig.
Det er samme for meg, liksom.
Jeg må innrømme at jeg har noen sånne
episoder som kanskje bidrar til å indikere det
motsatte.
Ja, ja, ja.
En kompis som er dønn Arbeiderpartymann.
Hyggelig fyr, smart fyr, alt det.
Nei, hyggelig fyr kan jeg kjøpe, men hvis
du i dag tenker Arbeiderpartiet, da er spørsmålet
deg.
Jeg vet ikke hva han tenker i dag,
men bor oppe i traktene dine på Nordstrand,
og så hadde du den der skulpturparken med
disse nakne greiene på et tidspunkt, og så
begynte han Rignes å snakke om taubane opp.
Ja, juster meg.
Så snakket jeg med den der kompisen, og
så sier han at taubane opp hadde vært
helt genialt, men ikke faen om han Rignes
skal bygge det.
Nei, nei, ikke sant.
Det er kommunen som skal bygge det.
Det er så rart.
Det er bare et øyeblikk hvor du liksom,
det er hvor, den direkte egennytten, det ville
jo vært perfekt for dem som bodde der
å få en taubane opp der, og hvis
noen tilbyr seg å betale for den, så
er det bare funk og takk og si
at det er jammefint.
Nei, dette skal jeg betale for.
Jeg får insistere på hvem som betaler for
det via skattesedelen.
Men folk er jo der, så de vil
at offentlige, og så gjerne antalt som fellesskapet,
skal løse de oppgavene som finnes.
Det er den rette måten du hører på.
Ja, og det er klart, det er en
sånn kultur i arbeidet på det, en sånn
greie med verdighet.
Altså, du skal ikke måtte stå med lua
i hånda.
Og det har jeg forståelse for, at det
ligger i kulturen og ryggmargen og går tilbake
150 år, ikke sant?
Kanskje forståelig, men min tolkning av det umiddelbart
er en sånn der, faen om han Rikingen
skal få noe kredit for noe som helst.
Han skal betale mye mer skatt enn alle
andre, og så skal han få ingen kredit.
Sånn skal det være.
Du kan ikke få lov å gi det,
og så få noen ære for det.
Det skal være verdighet, men kun til de
folkene som vi vil appellere til.
Ja, kun til fattige folk.
Ja.
Er du rik, så har du per definisjon
ingen verdighet.
Det er jo hele greia.
Ja, ja.
Men det er en innledning til tematikken i
dag.
Tre saker.
Det er noe av det vi vil tenke
på som tankefeil, at man går inn i
økonomien og tenker på den som et sånt
regnark, hvor du bare kan flytte noe mellom
kolonner, og så er summen den samme etterpå.
Men det er noe som blir borte i
prosessen.
Ja, det stemmer.
Hvis vi snakker om det å finansiere det
offentlige, som gjerne gjørs i form av en
eller annen skatt, så er det alltid en
kostnadlig skatt.
Det blir borte verdier på veien.
Det er jo et annet problem også, hvis
Rignes bygger dette for egne penger.
Skattefradrag vil de jo utløse.
Når han gjør den investeringen, så vil jeg
tro at det er i et selskap.
Ja, det kommer an på hvordan du gjør
det.
Jeg tror Kristian Rignes er smart nok til
å gjøre det på en sånn måte at
han får trekkene av det på skatten.
Alt annet ville være ganske dumt, og jeg
tror ikke Kristian Rignes er dum.
Jo, jo.
Fordi det ikke er inntektsskatt.
Jo, det er greit nok.
Men denne ideen om at vi har hatt
form for skattsgreier i Norge, og så står
man og roper på bakketoppene at herregud, da
kommer alle som driver bedrifter og skaper verdier
og lykkes, kommer til å forlate landet.
De må gjøre det før de lykkes helst.
Fordi det er den helt logiske konsekvensen av
at du lagrer et skattesystem som gjør at
du får en konkurranseulempe for å være norsk.
Så står en annen gjeng og sier «Nei,
men det er bare tull, og ingen kommer
til å tenke sånn».
Full panikkløping til Schweiz.
Muligens er det flere årsaker enn bare form
for skatten.
Det er greit, og det kan man være
åpen for.
Men hvis vi kikker over dammen og til
Massachusetts, så har vi et tilfelle som har
visse paralleller i hvert fall.
Det som er fint med Massachusetts, det er
at de har på en måte regnet på
hva resultatet er i Kronerøre, eller i Doha.
Da jeg var i New Hampshire på Porkfest,
så forstod jeg hva...
For du har sånne nicknames for nabolstaten og
sånt, ikke sant?
Vet du hva Massachusetts var i New Hampshire?
Nei.
De er Massholes.
Massholes, ja.
Det var morsomt.
Those damn Massholes.
I 2022 stemte velgerne i den demokratiske delstaten
Massachusetts frem en tilleggesskatt, eller skal vi kalle
det en bonus, og 4% for inntekter
over en million dollar.
Hensikten var klassisk fordelingspolitikk.
Pengene skulle øremerke skoler og offentlig transport.
Da skatten trått i kraft forfylt i 2023,
så var det noen som fulgte med på
migrasjonsdata fra skattevesenet i USA.
Da tappte delstaten 4,2 milliarder dollar i
justert brutto-inntekt fra folk som flyttet ut
fra delstaten.
Økning på 8% i kapitalflukt fra året
før, selv om det totale antallet som flyttet
ut gikk ned.
Den underliggende demografiske strømmen går inn, kapitalen flytter
ut.
Den eneste forskjellen fra året før er at
man innførte en straffeskatt for folk som hadde
for mye penger.
Hvem skulle trudde?
I USA er det veldig lett å stemme
medføttene også.
De har en kultur for det i større
grad, for å bevege seg lengre avstander enn
det vi gjør her i landet, hvor du
flytter fra Hønefoss eller Bergen til Oslo.
Mens i USA flytter du en delstat eller
tre bortafor.
Folk gjør nesten det lettere enn de flytter
fra Trondheim til Oslo i Norge.
Jeg må være en uniker som både har
bodd i Nord-Norge, på Østlandet og på
Vestlandet.
Grobetrotter er du da.
Det er ...
Jeg skal putte på CV'en.
Riktig amerikanere har også litt i blod.
De har en kultur som er sånn at
du flytter og flytter, du finner en jobb.
Språk er likt, kultur er likt, og hele
helveden ser på deg.
Det har vært å nevne at dette, mener
jeg, er et veldig sterkt argument for EU.
Hadde EU ikke vært en noldus-organisasjon, og
du holdt deg til fire friheter og åpne
grenser, og gjør det enkelt å bevege deg
mellom land, så er det noen språkgrenser som
vil eksistere likevel.
Men det der å gjøre samkvem smudd, som
inntett er bedre.
Selvfølgelig at hvis du må betale jækla mye
i overbyrgratisering og økte skatter og hva det
nå er for noe, så blir det ikke
så attraktivt.
Men dette er jo virkelig styrken til USA,
at du har mobiliteten, konkurranse mellom delstater om
fornuftige vilkår.
Det er egentlig det stikk motsatt av det
man gjør med EU.
For i EU prøver man å sørge for
at alt blir likt overalt.
Det er bare et tidsspørsmål, hvorfor EU har
en sånn overordnet skattepolitikk også.
Ja, men det er det som er frukten.
Det er vel det som gjør oss til
ganske hyggelige EU-motstandere, tror jeg.
Det er jo helt klart at det som
er USAs styrke, det er jo som du
sier at folk kan flytte.
Det betyr jo at de mest produktive arbeidene
kan flytte til de mest produktive bedriftene der
de befinner seg.
Du har jo en slags vekstmaskin.
Det er veldig lett å flytte en bedrift
i USA.
Du tar med deg hele butikken din og
flytter.
Det går i USA.
Klart ikke hvis du driver restaurant eller gatekjøkken,
men hvis du for eksempel driver mediebedrift, det
er jo ikke noen problem i dagens samfunn
å bare flytte den tre delstater bort.
Du ser jo en del avsløringer nå for
tiden.
Å drive eldre senter eller barnehage er jo
også veldig lukrativt.
Ja, det har vært veldig, veldig lukrativt.
Eller tolker.
Jeg fikk med meg en sak her fra
USA, hvor det var noen av disse som
måtte møte opp i noen avhører.
Da måtte de plutselig ha tolk.
Denne tolken har rett på en full dagsbetaling,
pluss reise til og fra.
Da viste det seg at å reise til
og fra, det var en annen i dette
konglomeratet som stod for.
De fikk fakturert veldig.
Det vi henviser til er at det er
noen som styrer rundt somalisk miljø i Minnesota.
De driver barnehager og kultursenter, og tar veldig
mye offentlige penger, og så luker de det
tilbake til Al-Jabab i hjemlandet.
Jeg tror det aller beste var at det
var noen som hadde blitt implementert i denne
saken i etterkant.
De hadde først oppført som tolk, og når
de kom tilbake så måtte de ha tolk.
Nå ruller det opp det samme i Kalifornien,
for der er det eldre senter og hospices
som får masse millioner for å drive der,
men det er ikke en kjeft som bor
der, og kan ikke svare på spørsmål og
så videre.
Det til side, og det er jo statlige
overføringer som man ikke har kontroll på, som
trekker produktiviteten ditt ned.
Stemmer det.
Men det at man faktisk driver business, og
faktisk flytter folk dit produksjonen skjer, og der
det er mest produktivt, og der det er
penger å tjene, gjør at du har høyere
vekst, og du kan til og med ha
demokratiske presidenter og fortsatt vokse.
Sånn er det jo ikke her.
Nei, det er sant.
Men det er en ting som er sånn
litt sånn artig med den der tanken om
likhet, som man gjerne liker å kalle det,
også i tiden som er veldig god opptatt
av likhet, de liker å kalle det rettefeidig.
Da mener man gjerne at likhet er rettefeidig.
Så er det sånn at hvis man tar
den norske debatten, og det slår meg veldig,
at det virker som om det ikke er
så vanskelig å få folk til å være
med på det, at det er folk som
ikke har så høy land, de burde kanskje
ikke betale så mye skatt.
Det tror jeg nesten, det må være i
høyre, tror jeg, for å være mer på
den veien, siden at du sier at det
er viktig å ha skattsystemer, alle bidrar og
sånn, at det er sånn debatten, men som
en også.
Alle må bidra.
Det er greit, men det er jo argumentet
for at de offentlige ansatte skal betale skatt.
Det er ikke sant.
Jeg har aldri forstått hva som er greia
med det.
Jeg synes ikke vi burde betale skatt.
Det burde jo ikke vært en skatterev, det
burde bare vært en nettolønnsordning.
Jeg tenker at alle kan være enige om
det, enige med at folk som ikke har
så høy land, de burde betale lavere skatt,
men det er vanskelig å se noen gjøre
noe med det, bortsett fra, nå er jo
Jens kommet tilbake, og han skal jo ha
eksperimentet sitt med å gi litt lavere skatt
til noen.
Fagøkonom med sandkasse.
Det verste er at jeg håper at det
bare gir et annet voldsomt resultatutslag, sånn som
det blir synlig.
Fordi da blir det veldig vanskelig for dem
etterkant å si noe om det.
Det er så smalt, så jeg skjønner ikke
at det kan gi noe resultat.
Det tror jeg er vanskelig, fordi folk jobber
jo på tommelfingeregler, du skal liksom sånn, det
er sånn thinking fast and slow type greie,
før du kommer inn i den virkelige putter
i regnerk og regner på det modus, så
skal det være en større greie.
Det som tydeligvis er mye verre for politikerne,
det er å si at formelsekapitalbeskattning, at det
også er et problem.
Da er det jo dette, det er det
mest Sjøsets eksempel viser, at du fordriver dem
som enten er rike, eller om de har
formue, eller om de har høy inntekt.
Vi kan jo legge til at 4 prosent
skatt høres jo ikke så mye ut for
en norrman når du er vant til at
du kan risikere skatt på 50 prosent, ikke
sant?
Ok, det var litt lite å flytte for,
men systemet i USA er jo annerledes.
Du har federal skattelovgivning, og så har du
delstats skattelovgivning.
Det er mange delstater som ikke har inntektsskatt.
Så New Hampshire, nabostaten, har ikke inntektsskatt.
Det er 0 prosent.
Noen som opererer bare med eiendomsskatt.
Ja, ja.
Flory da kjører det, de har 0 inntektsskatt,
men de har eiendomsskatt, ikke sant?
Og det er greia rundt, ikke sant?
Av og til så lener du deg på
bare sånn type turistskatter, at det er serverte
middager og hotellovernattinger og sånn.
Det er en sånn måte å puge folk
som ikke bor der da.
Samme av det.
I Massachusetts, som jo er en sånn høy
skattestat, så er altså basis inntektsskatt for alle
er 5 prosent.
Og så finner du ut at de skal
øke den med 4 prosent poeng.
Og så sier folk takk, men nei takk.
Og så sier folk ja, det tror jeg
ikke jeg gidder.
Du dobla skatten min på overnatta.
Overnatta.
Og så skal det sies at de betaler
vel 20 prosent omtrent i federale inntektsskatt i
bunn.
Ja.
Men det skal sies, den er flatt, den
federale.
Nei, det er den ikke.
Du må opp i en viss inntekt før
du begynner å betale den.
Men når du først vikker over, så er
det flatt opp.
Det er ikke sånn at hvis du kommer
til 50 milliarder dollar i inntekt, så får
du ikke 70 prosent skatt på det.
Nei.
Men det er vel en sjeldent effektiv demonstrasjon
av en sånn den gærne siden av lafferkurva.
Registrert tap, justert bruttoinntekt, altså 4,8 milliarder
dollar.
Du skrur skattesatsen opp, og inntekten din går
ned.
Gratulerer.
Dette blir jo ikke noe annet enn, hvis
du driver en butikk, du setter opp prisen
din, men med 10 prosent betyr ikke det
at du får 10 prosent mer inntekt.
Du kan risikere at så mange kunder går,
at du mister 20 prosent av omsetningen.
Du kan få 0 prosent omsetning.
Hvis nabolutikken selger 20 prosent, det er jo
så banalt.
Alle skjønner dette.
Bare ikke hvis du er politiker og leftig.
Da har det kjempedologisk at du bare kan
gjøre sånt.
Alle skjønner det hvis det handler om butikker.
Men man skjønner ikke det det går på
politikk og skatt.
Man tror hvordan det kan ha blitt sånn.
Det er noe helt annet.
Men ideen er jo at politikk er jo
ikke et marked.
Nei, sannsynlig er det ikke det.
IRS følger med på inntektsnivå til folk, og
de sporer det opp til 200 000 dollar
i året.
Av de som flyttet fra Massachusetts, som var
70 prosent av samlet kapitalflukta, var folk med
over 200 000 dollar i inntekt.
Ja, men med 200, det er da 8
000 dollar mer i skatt i året.
Altså, 80 000 kroner.
Det høres kanskje ikke så mye opp, men
80 000 kroner er noe å reagere på.
Da blir det lettere å forstå enn hvis
man ser igjen med 4 prosent fra det
til.
Det er vanskelig å forstå det i Norge,
men 80 000 kroner, det er det, tror
jeg.
Ja, og det er 80 000 nettokroner, ikke
sant?
Det er også litt viktig å huske på
at når du tar inn i skatt, så
er det nettokroner du stjerner.
Det er kanskje et litt mykt argument, men
jeg tror hver dollar er mer verdt for
en amerikaner enn en nordman.
Det å si at du er i Norge,
og så har du jo familie, så har
du sånn såkalt gratis barna, og sånn gratis
helsevesen, og hele den suppen der.
Skal vi si at det du sitter med,
det er jo sånn, det bruker du til,
ja, for så vidt mat og mat og
bolig, men du kan bruke det på øl
og røyk, mens amerikanere, de har jo ansvar
for seg selv, ikke sant?
De må betale for andre ting, altså.
Det er mer provoserende å bli fratatt lommepengene
dine.
Ja, visst er det det.
Også fordi du trenger dem for å utøve
det ansvar du har for livet ditt.
Ja, og det linker jo fint opp til
det vi pratet om i en tidligere episode
her, at det er liksom den verden, når
du mister ansvar for alt mulig rart gjennom
hele livet, så blir du litt sånn utnevnet
til å ta ansvar også.
Ja, det er jo en cirkel som jeg
har tenkt på tidligere, at det er liksom
ved å frata folk ansvar, så blir folk
ansvarsløse.
Jo mindre ansvar du lar folk ta for
eget liv, jo mindre blir de i stand
til å gjøre det i etterkant også.
Og jeg mener, det er jo sikkert mulig
å være leftig og si, ja, men dette
stemmer jo ikke, det er mange andre årsaker,
og vi må se på flere ting.
Ja, nå ser vi på en ting til.
Hvor flytter de hen, må han tro?
Ja.
Er det til New York?
Eller Kalifornia?
Nei.
Nei, det er ikke det.
De flytter til Florida, eller til New Hampshire.
Ja, det kan man si.
Så ja, hvis vi drar til Porkfest et
år, så kan vi jo hilse på noen
av disse her da.
Ja, de kommer kanskje tilbake ennpå besøk til
denne Porkfesten, noen av disse her.
Det er i hvert fall folk som nok
begynner å lene i den retningen.
Så ja, uavhengig New Hampshire, det har vært
bra.
Nei, var det nok om Massachusetts egentlig?
Ja, det understreker vel egentlig bare parallellen til
Norge, ikke sant?
At du skviser ut veldig mye økonomisk aktivitet
her også.
En ting er at du får noen rikinger
til å rømme landet med, men det er
en del ting som ikke blir realisert, for
du fryser ned innovasjon og grunde virksomhet.
Så det er jo verdt å tenke på,
og det kan jo hende at, som det
her med å være på feil side av
laffekurven, at det faktisk er, kanskje vi har
det her også, og i effekt så slo
det meg at jeg var på en sånn
seminar med økonomiavdelingen ved Universitetet i Oslo.
Der var det en av professorene som hadde
regnet nøye på dette, og mente å kunne
vise det, at marginalskatten i Norge er slik
at du er på feil side av laffekurven,
og som han drog, det ville blitt større
skatteingang ved å sette ned skattesatsen.
Og ikke vet jeg, men jeg synes jo
at du hørtes plausibelt ut, for å si
det på den måten.
Men det er jo, hvis du er politiker,
og du har dratt skattekortet, så har du
skrevet ut nye skatter, så ødelagt så mye
økonomisk vekst du kunne på den måten, må
du prøve å finne noen andre kreative måter
å gjøre det på, og det har vi
jo fått til i Norge i mange år,
gjennom den såkalt 0,26G-fellen for pensjonister.
Hvis du er så ufin, at du går
av med pensjon, men fortsatt bidrar til å
skape verdier i samfunnet, da står ikke mye
ære av deg.
Nei, sånn kan vi ikke ha nå.
Da får du strafes.
Vi mangler bemanning i helsevesen, kritisk arbeidskraft, folk
med kompetanse, frem til A1 kom, så var
det jo ikke, det kunne ikke blitt nok
koboldprogrammerere for å holde gamle banker i liv
og sånn.
Og så har man da holdt seg med
dette systemet for AFP, avtalefestet pensjon, som for
øvrig er et helt kokohorribelt system.
Det er virkelig utslaget av sånn der trepartssamarbeid
som har gått bananas.
Jeg satt i en sånn heiskjapp i Bergen
for mange år siden, og fikk en AFP
-pensjonist på en bedrift med åtte ansatte.
Det er dyrt det.
Det koster flere hundre tusen i året, for
det er del av den avtalen som er
i den bransjen.
Det er jo helt koko å innrette ting
sånn, og det er jo en liten bedrift
med sånn, det er konkursmaterialet liksom.
Når du får en AFP-pensjonist, så får
du to, så er du fekt.
Men nå er jo, pensjonsreformen har jo da
rettet opp i dette, men det er jo
helt utrolig at man ikke har rettet opp
i det før.
Toleransebeløpet, som man kaller det, en innebygd mekanisme,
som dersom du gikk av med AFP, så
kan du tjene inntil 0,26G grunnbeløp i
folketrygden, som er småttere i 34.000 året.
Og så, hvis du da jobber et kvarter
mer enn det, da blir du, da er
det liksom ikke sånn at pensjonen din blir
trukket av litt, hele pensjonsberegningen din regnes om
fra første krona.
Ok, så det er en skikkelig avgrund, hvis
jeg krysser den grensen her.
Hvis du kommer bort til det, så er
det som du har en magnet på fingeren
og har satt den på den varme plata,
og du får den ikke av igjen.
Det er ikke mulig å reversere.
Nei, nei, nei.
Veldig original analogi, kjenner jeg.
Så derfor så jobber du ikke når du
er AFP-pensjonist.
Alle vet at du skal ikke jobbe når
du er AFP-pensjonist.
Det er bare politikere som kan klare å
finne på noe så dumt.
Det er jo spøtt, fordi politikere er jo
kjempeopptatt av at utfordringene som samfunnet vårt står
over for i fremtiden, det krever jo langt
større arbeidsinnsats.
Så å lage systemer hvor folk innsetter vest
ikke å jobbe, det er jo høl i
hodet.
Jeg må fortelle en liten anegdose.
Jeg jobber jo innenfor HR på sykehus, og
av og til så får jeg en telefon
fra noen som bare ikke vet hvem de
skal kontakte, og så har de bare sett
etter HR eller personale eller et eller annet,
og så bare ringer de til det første
nummeret de finner.
I dag så var det en sykepleier på
sykehuset som ringte meg.
Eldre dame.
Så sier hun, er det HR?
Ja, jeg har fått brev fra statens pensjonskasse.
Jeg må betale tilbake all pensjonen min for
de siste to årene.
Hæ?
Ja, for jeg har fått for mye penger
her.
Jeg har fått utbetalt for mye.
Ja, men ok, er du overgrens?
Er du over ditt?
Nei, altså, jeg vet ikke.
Jeg har ikke regnet på det.
Jeg regner ikke på sånt.
Men statsministeren har sagt at jeg trengte arbeidskraft,
så jeg da meldte jeg meg opp til
ekstravakter.
Det skulle du ikke gjort.
Det måtte jeg bare si med en gang.
Dette kan du skylde deg selv for.
Nei, men ikke sant.
Et menneske som ikke er byråkratisk anlagt, bare
mener godt, har ikke ment å lure noe
system, ingenting sånt, og går på en eller
annen.
Så problemet hennes var at hun var på
en delvis uføre pensjon.
Ja, ja, riktig.
Men hun ville jobbe.
Prøvde å jobbe.
Statsministeren roper på Dagsrevyen på NRK, som du
ser på når du er 66 år gammel.
Kom dere på jobb, vi mangler.
Det er en skrikende krise i helsevesenet.
Hver hånd og finger bidrar.
Så sitter en eller annen nisse nede i
statspensionskassa og finner ut at la oss bare
inndra pensjonen hennes for de siste to årene.
Hun har jobbet, tjent 2000 kroner for mye
eller noe sånt.
Det er jo en helt fortvilet situasjon.
Så jeg tenker, som som representant for arbeidsgiver,
da.
Jeg kan jo ringe statspensionskassa og si at
vi som arbeidsgiver vil at jeg fikk jo
hårdt og alt mulig rart med på det.
Selvsagt skal vi som arbeider.
Du sender offisielle brev fra arbeidsgiver som har
betalt for pensjonen.
Dette er helt viktig.
Det er vår feil.
Det er ikke hennes feil.
Utbetal pensjon.
Det gjør jobb ikke?
Nei, ikke snakk om det.
Og jeg må nesten fortelle deg dette fordi
det er så absurd.
Nå hadde hun kanskje jobbet for mye uansett,
men en av grunnene til at hun gikk
over denne grensen var at lederen hennes hadde
sett at mens hun hadde vært ute av
jobb, så hadde ikke lønna hennes blitt justert
i takt med de andre på avdelingen.
Så hadde lederen sett det og tenkt, dette
er jo ikke riktig.
Så hadde han justert opp lønna til hun
da var i beste intensjon et fast tillegg.
Det er ikke for mer arbeid eller noe
sånt.
Det er bare her er det liksom sånn
tolvtusen kroner i sånn vaktulempetillegg eller noe sånt.
Ja, whatever.
Det var ikke for arbeidstid.
Det var for et fast tillegg.
Så det betyr, det impliserer ikke at hun
har jobbet flere timer i det hele tatt.
Det impliserer ikke at hun har jobbet mer
enn noe.
Så snakker jeg med statspensionskasset og så forteller
de meg direkte, nei, men det er ikke
sånn det regnes ut, skjønner jeg.
Så det vi gjør, det er at vi
vi tar den kroneutbetalingen du har for det
timeantallet du har det året du går ut
og blir pensjonert, eller får uførerpensjon eller en
eller annen ytelse og så regner vi motsatt
vei på det.
Så hvis lønnen din går opp, så regner
vi opp timene.
Det er akkurat det.
Det er fullstendig absurd.
Du må jo være molbo hvis du regner
på det, sånn det går jo ikke an.
Men det går an hvis du har din
egen lov.
Det var et sidespor, men det er bare
dette byråkratiske helvete du blir dratt inn i
når du er del av disse ordningene, eller
blir tvunget inn i det, eller ikke kan
velge det bort eller ikke vet bedre.
Det er så sprøtt.
Å, denne 0,26-grensen?
Du snakker om konkurrerende mål.
Det er liksom at politikere kan stå der
og straffe de som jobber mer samtidig som
sier at alle må jobbe mer.
Og jeg mener det er så banalt.
Det er det de gjør.
De er ansvarlige for lovverket, og de er
ansvarlige for hva de sier.
Jeg kjenner jo en som regnet litt på
dette her.
Han hadde liksom tenkt at jeg har lyst
til å prøve å få utnytta han litt
restarbeidsøvnet.
Ja, det.
Da har du ondskapen selv.
Ja, og da begynte å regne.
Og så var det sånn, ok.
Men hvis jeg reiser to ganger i uka
inn til der det eventuelt er noe å
gjøre, fra der jeg bor og tilbake igjen,
da vil jeg tjene omtrent det jeg har
lov til i løpet av et år.
Problemet der er at utgiftene etter skatt for
å reise frem og tilbake er høyere enn
inntekten.
Ja.
Så det blir ulønnsomt økonomisk, og hvis du
allerede på en måte er og har en
lav trygg, da, så kan du jo ikke
gjøre sånne ting som gir deg den type
utslag.
Ikke sant?
Så insentivet er jo det stikkmotsatte.
Det er jo å bli hjemme og så
kommer det vel i oktober så endres disse
reglene.
De har vedtatt de, men det skal ikke
endres før i oktober, men jeg har ikke
noe tro på at de endres til noe
som blir markant mye bedre.
Jeg lurer på om du er konkurrent i
målene.
Det er nesten det samme om hele landet
har en slags autoimmun sykdom.
Det føles som vi er syke.
Men så kan man spørre seg hvordan Frankenstein
-regelverk faktisk kan bli sånn, og hva er
det som er mekanismen?
Vi liker å trekke det ut i lover
og prinsipper.
Et vi ikke har snakket om før tror
jeg, er Nirvana-feilslutningen.
Nirvana-feilslutningen.
Det er vel egentlig bare definisjonen på når
det beste blir det gode hos fiende, sagt
på vanlig norsk.
Ideen om det er at du sitter der
med regnark og blyant og papir og alt
du har for å beregne det perfekte, rettferdige
optimale systemet ved et skrivebord, og du gjør
det så nøye og så mye, og tar
hensyn til alle sånn å, men vi kan
jo ikke, hvis du får AFP så kan
du ikke få penger, blablabla også får du
disse utslagene.
Fordi du har gått for dette er det
perfekte, rettferdige vi skal ta.
Og så er det det ender opp med
at det blir sånn helt morbid urettferdig, for
det rammer enkeltmennesker med en sånn knyttneverslag i
trynet når du får en, og jeg mener
for alle som har fått et eller annet
krav fra statens innkrevningssentral, eller andre som har
sin egen lov for hvordan de krever en
ting, så får du jo, ja, men det
er stort beløpet, så får du to rater
på 14 dager.
– Ja, ikke sant.
Det er klart.
– Jeg har fått restskatt på en kvart
million og så sier jeg, ja men vi
skjønner det at det blir litt mye, så
her er kortfrist på første, og så får
du 14 dager til på den neste.
To rater.
– Det er dritstilig, fordi alle har jo
14-dagerslønninger i Norge.
– Ja, ja, ja.
Det er helt supert.
Det er virkelig sånn vi har vært i
kontakt med virkeligheten når vi har laget dette
opplegget.
– Og så er det vel hvis du
ringer og sier, vet du hva?
Dette klarer jeg ikke å gjøre opp.
Så er det litt sånn, du blir møtt
med den der, jo men du har ikke
noen valg.
Dette må du bare betale.
Så hvis du ikke betaler, så går det
jo.
Men da må de gå inn og trekke
i forhold til hva du har råd til
å betale.
Så da får du lov til å lage
et regnskap og si, dette er det jeg
har råd til å betale i måten, og
så går det likevel, men da får du
bare gebyr på toppen.
– Ja, eller du kan gjøre som meg
og bare bli så irritert på dem at
du nekter å snakke med dem, og går
jo bare og tvangsinkrever det de må, så
hjelp forholdet meg ikke til det.
– Ja, men du holder på å si
den tvangsinkrevingen er på en måte pek på
noe, det er bare at da kan du
få lov til å påvirke hvor mye de
får lov til å trekke, da.
– Ikke hvis du nekter å snakke med
dem.
– Nei, nei.
– Ikke hvis du nekter å snakke med
dem.
– Da tar de 20 prosent av bruttuintekta,
så lenge de trenger.
– Men vet du hva?
Dette her, Nirvana-prinsippet, var det det du
kalte det?
– Ja.
– Ja, ja.
Det begynner med noe sånt som …
– Nirvana-feilslutningen egentlig.
– Ja, ja, ja.
Det begynner med noe som er kjent fra
statistisk modellering.
– Ja.
– For det er sånn at …
Der har man en sånn skikkelig tommelfingeregel som
sier at jo enklere, jo bedre.
Altså, man sier gjerne at en statistisk modell
skal være sånn parsimonious.
Jeg husker en gang en professor utfordret folk
til å finne på et norsk ord for
det.
For å foreså bare å si at den
skal være knapp.
Det synes jeg var litt bitte der, for
det var et sånn knappt ord, men …
– Men det er viktig det.
– Ja, men det er greia, ikke sant?
Når det blir komplekst, så slutter det egentlig
…
Støyen overtar for signalet på en måte.
Og sånn tror jeg det er når du
designer …
Ja, for eksempel skattesystemen er jo i våre
sammenhenger.
Skal du mekke til for mye greier, så
blir det trøbbel av det, altså.
– Ja, og det er noe å si
for, ikke sant?
Man kan være politisk uenig i det, og
det er grunnartivt ikke å mene det, men
ideen om flatskatt fra første grunne.
At i Norge så er det 23 prosent
skatt fra første grunne til siste grunne.
Ferdig med det.
Og hvis du skal justere den, så blir
det 24 eller 22.
Men det er ikke sånn …
Når du får aksjeutbyttet, så må du gange
det med 1,7 på baksida for en
justeringsfaktor, for du skal beregne til om den
endrer seg hvert år, og så må du
ha en skattavgift.
– Skattavgift, ja, så kom på noe sånn,
herregud.
– Det er jo fullstendig målbord, ikke sant?
– Jeg tror de har gjort det fordi
det er enklere byråkratisk og budsjettmessig å bare
ha en sånn faktor som man kan justere.
– Også ganske lønnlig, sånn for inntektssiden til
det offentlige.
– Ja, altså det er resultatet for at
de vil aldri skru faktoren ned, de vil
aldri bare øke faktoren, ikke sant?
Men det er sannsynligvis lettere politisk å få
det gjennomført når du har lagd en justeringsfaktor,
i stedet for å si at vi endrer
skatteprosenten hvert år.
– Jeg tror begrunnelsen for den der multiplicatorfaktoren
er at den skal brukes til å harmonisere
utbytte på aksjer med skatt på en gjengs
inntekt.
Så ideen er at når inntektsskattssystemet forandrer seg,
så endrer det også multiplicatorfaktoren.
Så nominelt så kan det gå både opp
og ned, men skattene går stort sett opp.
– Men det er jo et artig, for
eksempel aktuelt tema for eksempel å drive og
krangle om ulike typer momsatser, for eksempel, det
er jo sånn, folk har jo gjerne lavere
moms på sitt, det de lager, eller det
de selger.
For da får de solgt mer, selvfølgelig.
– Alle på mat, tre-fjerdelde på brokkoli,
vil jeg mene.
Og så burde det være fem prosent på
stoler, men ikke på sofaer.
– Ja, ikke sant?
Nå skal vi kanskje ikke komme med gode
forslag for den typen folk, men man kunne
hatt ulike momsats for medieprodukter med og uten
redaktør.
– Det hadde vært naturlig.
– Ja, ikke sant?
– Jeg har hvertfall en pressestøttestyrk av det.
Men med tanke på det der med differensiert
moms på stoler, så vil jeg jo mene
at et rasjonelt system var at du hadde
halv moms på de første åtte stolene du
kjøper, men folk trenger ikke mer enn åtte,
så det er full moms på overskyetene over
åtte.
– Ja, det er rett feilig.
– Ja, det vil jeg tenke.
Men du får unntak hvis du bor i
det som er definert som distriktskommuner.
– Da har du større hus ofte.
– Ja, kommuneklasse åtte.
– Eller på Svalbein.
– Halveres denne.
– Ja, da får du dobbelt stolkvote.
Vi skal jobbe i staten, vi, Arne.
– Ja, ja, ja.
Staten straffer de som sparer og investerer i
Massachusetts, og det gjør de i Norge også
hvis du prøver både freidige og samfunnsdestruktive aktiviteter.
Det er å jobbe når vi trenger arbeidskraft.
– Pygophys.
– Hva skjer da når staten bestemmer seg
for å hjelpe folk ved å straffe dem
som forsøker å tilby bolig på leiemarkedet?
Da skal vi tilbake til kokainkongen i Danmark.
Trond, det er ditt spesiale område som vår
resident danske.
– Ja, altså jeg er veldig kjent med
kokain jeg gjør i Danmark.
Aldri.
– Jo, med din sånn danskhet, Trond, så
har jeg alltid vært litt imponert over hvor
tydelig og klart du snakker til å være
dansk.
– Ja, jeg har forståelse for det, faktisk.
– Ja, og jeg verdsetter det virkelig, for
det er tungt.
Det er motbakket å høre på dansk, må
jeg si.
Men, ja, vi var jo inne på vannoppslaget
og kokainen hans, og han er jammen inne
i en annen debatt.
Partiet hans, Liberalallianse, har akkurat lansert et omfattende
sånn boligpolitikk pakkegreier, som man jo gjør i
mange partier, tid om annen.
Hovedpoenget er å senke boligskattene med 5 milliarder
danske kroner.
Og det er jo ikke småpenger, for det
er ganske mye mer i norske kroner.
Fjerne sånn irriterende særskatt på dyre boliger, og
ikke minst fjerne reguleringer og priskontroll på husleiemarkedet
for å skape dynamikk.
– Det skal jo sies at i Danmark
så har man jo bolig og bleiemarkedet i
Danmark.
Det er skikkelig planøkonomi.
– Ja, bolig og bleier.
Ting på B, liksom.
– Ja.
Jeg vet ikke hvorfor, men Danmark har veldig
mye rart for seg på politikk, egentlig.
Det er bare at de har en fordel
som...
– Og på uttale?
– Det er en ting, en fordel de
har, det er at de politikerne ikke har
like mye penger å bruke.
Så de må bruke skattepenger på alt, og
dermed så blir det veldig tydelig for folk
når de betaler skatt.
– Men bolig og bleier, hva er bleiebiten
av det?
– Nei, bleier har jeg ikke sagt.
Det var bare du som kunne tolket.
– Hvem synes du så bolig og bleier
er?
– Nei, bare bolig.
Jeg vet at de har regulering av boligpriser.
Leiepriser og sånn, noen utslag i København, for
eksempel.
– Ja, og det er jo sånn, jeg
vet ikke, det går igjennom i masse store,
New York og Stockholm, og Oslo har hatt
maktspris på utleie, og da er det jo
det du får hver eneste gang uten unntak
er et svart marked.
– Ja.
– Du må betale den offisielle prisen overborde
og den uoffisielle prisen underborde.
Og så må alle late som at de
ikke gjør det.
Og det er jo kjempelurt.
– Skal jeg fortelle?
Jeg kan fortelle noe som er litt morsomt
når det kommer til, for den gangen man
deregulerte dette i Oslo, så satt jo Oslo
kommune på veldig mye bolig.
Altså, det var ingen som leide ut mer
bolig enn Oslo kommune.
De eide liksom, det var største markedssektor.
Men det som var greia var at deres
boliger var veldig slitte.
Vi var i sjokk og vant for dårlig
vedlikehold i kommunen, ikke sant?
Så skjedde følelsen at man, da begynner jo
plutselig kommunen å gå ut og kreve det
som kalles gjengsleie, altså markedspris.
Det kommunen når de skal prissette sine gamle
slitte leiligheter, det er å prise de utenfor
kvadratmeter likt med høyestandard leiligheter i samme størrelse.
Omvilgenhet.
Så dermed så Oslo kommune gikk da ut
og presset opp leieprisene i Oslo.
– Jeg som trodde kommunen var min venn.
– Ja, men Oslo kommune skjønte ikke at
det dere leier ut er skit, mens det
private markedet leier ut noe som er i
litt bedre tilstand.
Og det utgjør en prisforskjell.
Så de var strøken leilighet med parkettkulv og
nye kjøkken og bad og varmepopper og hele
pakka.
Det var sliten gammel med dårlig vinyl på
badet og sånt.
Same price.
– Nei, men jeg var ut fra i
markedssituasjonen de samme politikerne har skapt i Oslo
så er det faktisk mulig å få leiet
ut likevel.
– Ja, det er det.
– Så det er fint.
Reaksjonen fra etablissemange på denne boligpakka til Liberale
Allianse var både umiddelbar og forutsigbar.
I Danmarks radio rykket ekspertkorpset ut og advarte
med dommedagsprofetir om at husleieren for de 400
000 regulerte boligene ville skyte i vær med
1000 vis av kroner hvis det frie markedet
slapp til.
Samtidig som denne debatten gikk i Danmark så
har vi jo empiriske data i Norge som
beviser politiske inngrepskonsekvenser i boligmarkedet.
Man har da skrudd på beskattningen av sekundærboliger,
kraftig de siste årene.
Og sekundærboliger er typisk utleieboliger.
Formuleseverdien for en utleiebolig er da 100%
av markedsverdi, og dermed så betaler du markant
mer skatt på det, så det er ikke
den skattegulgruven som bolig har pleid å være.
Og det du gjør da, er jo egentlig
bare å øke kostnaderne på utleiesiden.
Og det har jo de som er i
leiemarkedet fått til å kjenne på.
For de leiepriserne i Oslo, de er vel,
jeg er ikke sikker på hvor mye, men
de siste par årene så tror jeg vi
nærmer oss 30% prisvekst.
Ja, og det er jo tilbud og etterspørsel
fra 2019 i Oslo alene så har 16
000 utleieboliger blitt borte.
Ja, ikke på markedet lenger.
Og da går prisen opp da.
Ja, hvem skulle trodde?
Og så skulle man jo tro at disse
ville da lande ut i markedet for salg
og presse ned prisen på kjøp av bolig.
Men det er bare det at markedet i
Oslo har så underskudd på nye boliger.
At 16 000 nye boenheter blir bare spist
opp over tid.
Og det er, altså dette her er holdt
jeg på å si den avvarselen som man
kan gi til vannoppslag i Danmark.
Det er jo at uten å deregulere sånn
at det faktisk blir mulig å bygge nye
boliger, så vil prisene presses opp.
Du må på en måte ja, du kan
godt fjerne skattleggingen og reguleringen, men da må
du også fjerne reguleringen som hindrer bygging av
nye boliger, og du kan ikke ha et
norsk system hvor det er minimum tre års
salgbehandlingstid for å få byggetillatelse på en liten
boligblokk med seks leiligheter.
Nei, altså Norge er helt sprøtt på det
der, sånn.
Men det er jo litt viktig å si
da at den enda så mye vi er
skeptiske til beskattning av etterhvert beskattings objekt, enten
det er bolig eller kropp eller arbeid, eller
hva det er for noe, så mener jeg
jo faktisk at det sekundærbolig-skattegrepet er på
en måte, og fra en viss vinkel et
steg i riktig retning, fordi skjevbehandlingen av bolig
som investeringsobjekt har vært så stor i så
mange år, i forhold til andre formuesobjekter.
Du får full pinnebeskattning på aksjer du kjøper,
eller 85 prosent til noe annet, mens når
du er på bolig, så er det plutselig
25.
Men jeg tror at man ser konsekvensen av
politikk da som ingen klarte å forutse, fordi
at ingen som driver og vet av politikk
forstår økonomi.
Det er jo bare sånn det er.
Og konsekvensen av, altså man har jo i
tillegg til at det tar veldig lang tid
og er veldig krevende og dyrt å bygge
bolig nå, så har man jo også sagt
at du får mer rabatt på, om du
kan kalle det på skatten, ved å putte
pengene i aksjer enn ved å putte dem
i eiendom.
Og for de 85 prosent kontra 100 prosent,
utgjør det en forskjell.
Ja, for å utleie bolig liksom?
Ja.
Det som er greia er at de som
investerer i bolig, som driver boliginvesteringer, er deres
segment, så blir det mer lønnsomt å ta
pengene ut av det og putte dem inn
i aksjer.
Ja, det gir mening.
Hvis det er 85 prosent da, det er
jeg jammende usikker på, men Det er i
hvert fall en grens av 80 i et
eller annet.
Og dermed så gir man et inisentiv til
å flytte pengene over i noe annet.
Og når det i tillegg koster 20 prosent
mer å bygge en ny bolig i dag
enn det du får solgt den for, så
er jo kaoset komplett.
Så det danskene må lære er at de
må lokke opp alle norske regleringer og alle
norske tech-krav, og så må de si
at, ok, dette skal vi ikke, dette må
vi fjerne fra vårt regelverk hvis vi har
det.
Yes.
Nei, men det er jo selvfølgelig bare tull
og vas du kommer med her, Trond.
For det er både Statstv og boligeksperter i
Danmark som kan fortelle at et fritt leiemarked
vil gjøre det umulig å leie bolig.
Ja, men da er jo ingen som leier
da, og da er jo ingen som, da
vil jo disse utleierne tape alle pengene sine.
Rett opp.
Så hadde vi ikke hatt ekspertene så hadde
folk gått rett til den fella.
Så det er bra de kan sitte der
på Statstv-en sin og advare om dette
da.
Det eneste gangen jeg vet hvor det har
vært lønnsomt å ikke leie et bolig, det
var når vi hadde denne covid- kaoset.
Fordi da fikk, hvis leiligheten ble fraflyttet så
kunne man bare få covid-støtte for den.
Det utløste, det var flere som fikk covid
-støtte for manglende leietakere i boligene sine i
Oslo under den perioden.
Det er et fantastisk system.
I stedet for at de da måtte ut
og putte boligene som de ikke fikk leie
ut på markedet.
Det visste jeg ikke.
Jo.
Det er jo fullstendig retard, liksom bail out
av Ja, ja.
Det er av for og med middelklassen altså.
Det er skikkelig jo.
Ja, to be completely precise.
Det de gjør, er å ta penger til
folk som leier bolig og gi det til
de som leier ut bolig.
Ja, men uten at de leier ut boligen.
Nei, men du vet hva?
Dette hadde jeg ikke tenkt for selv.
Nei.
For en gjeng.
Ja.
Nei, så de driver vel med bail outs
på covid.
Bail outs er populært på alle nivåer.
I Oslo har venstresiden og den forrige regjeringen
de siste årene forsøkt å løse utleieproblemet med
fattige evner.
Ved å skattlegge utleierne til lydighet gjennom skyhøy
formudskatt på sekundærboliger.
Resultatet?
Siden 2019 har utleierne gitt opp og rett
og slett solgt sine 16 000 boliger forløpig,
og flere skal sikkert komme.
Og det som er greia, det er eiendomsselskapene
som har mye som selger ut.
Yes!
Hvis du eier ekstra boliger som privatperson, så
har du en skattesats.
Men hvis du eier det gjennom et aksjeselskap,
så har du en annen skattesats.
Neutralitetsprinsipper for skatt, det skal vi ikke ha
nå.
Nei, det ville vært for gærlig.
Men ekspertene kan smykke seg med en ting.
Det er at leien på de 16 000
boligene har i hvert fall ikke gått opp.
Nei, de 16 000 har gått ned.
De er ikke på markedet lenger nemlig.
Hvis vi skal se litt på Danmark og
Oslo, så foreslår liberalallianset 5 milliarder til boligeierne
i skattekutt.
Det er fjerning av missfunnelses skatt på dyre
boliger.
Som de sier, over 40 milliarder i boligeskatt
fra danskene, så er denne særskatten 0,1
milliarder.
Så det er en sånn symbolsk straff til
folk som bare har litt dyr bolig.
Det er ikke noe inntjenings, det er ikke
noe fiskalavgift for staten, eller fiskalkilde for staten.
Det er bare pryl.
Og så vil de ha denne oppmjukningen av
husleielovet.
Ekspertene og statstefene som i Danmark advarer, og
vi kan jo da vise til Oslomarkedet, som
kanskje ikke fungerer optimalt under politikernes trygge håndleie.
Og jeg synes jo det er verdt å
minne om dette tredje boligmarked- prosjektet på
Tøyen.
Hagegata 31, eller noe sånt.
Flott.
Men jeg tror han heter Salleks nå.
Ja.
Kaosroten Nissene i SV og MDG skulle ha
tredje boligmarked, og hadde en jævla svær blokk
på Tøyen, som det bodde sosialklienter, eller leitagere,
eller et eller annet i.
Det var kommunale reiligheter.
Ja.
Og så sier de nei, nå skal vi
ha tredje boligmarked, og dette blir så gøy.
Så vi kaster ut alle dere, og så
klarer vi ikke å få noe fremdrift i
prosjektet, så det står tomt i 15 år.
Ja, helt nydelig.
Det er liksom, det er ingen konsekvenser.
Velgerne er jo helt bevisst bløse.
Folk med det kompetansnivå kan gjenvelges til posisjoner,
er så utrolig for meg.
Ja, men jeg tror jeg vet hvordan det
der kan gå seg til.
Fordi hvis de hadde gjort det med der
vi hører til, som på en måte kjennesystemet
og politikken og språket veldig godt, så tror
jeg vi ville sannsynligvis lagd leven av det.
Men de som bodde i denne hagelata, vet
du, der var det nok kanskje ikke så
mange med den samme ressursnivå.
Dermed så lager ikke de så mye leven
og røra av det, ikke sant?
De som blir rammet av det er ikke
i stand til å rope på kjære og
fjær på samme måte som det vi kan
gjøre.
Kjempe reachen vi har med podcasten vår.
Nei, jeg tenker mer på i form av
at vi jeg sitter egentlig bare og snakker
rundt.
Vi er norske og snakker veldig godt norsk,
forstår det norske systemet, politikken.
Vi vet hvordan vi skal kritisere det, ikke
sant?
Du kunne fint skrevet en hav i avisen
om det og ville kommet på trykk.
Problemet er at vi neppe hadde befunnet oss
i den boligene i utgangspunktet.
Så vi hadde ikke blitt ofre for det,
og det er jo litt virkemekanismen til kommunen
og stat, at hvis du er ressurssvak, så
blir du rævkjørt hele tiden, alle steder du
snur deg, og du vet ikke hva det
skjer.
Du bare ser at resultatene blir veldig dårlige,
og det er så mange områder som parallelt
trekker i den retningen.
Så her er et, ikke sant?
De har, noen politikere har liksom drømt opp
noe tredje boligemarked, en eller annen sånn fiks
idé for ting de ikke forstår.
Og så har de makt til bare å
hive folk ut på gata for å gjennomføre
noe de ikke kommer til å få til.
Det eneste som forundrer meg er at de
ikke gjorde det med fire blokker til.
Det kan hende at de trodde at de
skulle gjennomføre dette pilotprosjektet litt først.
Men ikke sant?
Det er det vi har snakket om mange,
mange, mange ganger.
Velferdsstaten er en mekanisme av å få middelklassen
som andre klasser betaler for.
Er du veldig rik, eller veldig fattig, så
er det du som betaler for det.
Det er middelklassen som tar lang utdannelse og
får den subsidiert.
Det er de som nyter godt av, for
de lever lenger, så de nyter godt av
robuste pensjonsordninger.
Det er liksom sånne arbeiderklasse folk som jobber
på gulvet med svett og møkken og neila.
Det er jo fort når det er 69,
ikke sant?
Men du har betalt pensjon hele livet, og
det er folketrygda, og den bare fordeler vi
ut på resten.
Og den fordeler vi ut på akademikere som
lever lenge.
Som har hatt høyere lønn gjennom hele livet
og fått gratis utdannelse i begynnelsen og status
i samfunnet.
Sånn skal det være, vet du.
Det er akademikere vi må ta vare på.
Jeg har begynt å se det på en
litt annen måte.
Det er sånn, frem til nå så har
middelklassen tvunget til de rike til å betale
for det ved å bruke de fattige som
gissler.
Ja, for å få ressurser til seg selv.
For å få ressurser til seg selv.
Ja, og det er mekanisme.
Hele tiden, hvert valg, hver politiske debatt, hver
gang.
Bibliotekordningen.
Tror du det er fremmedspråkelig?
Ja, det er det altså.
Det er folk med dårlig råd å bruke
biblioteket.
Men det har jo tradisjonelt vært folk fra
familier som har bøker hjemme som går på
biblioteket.
Og så er det folk som ikke har
bøker hjemme som ikke går på biblioteket.
Det er en sånn hvem bruker svømmehallen?
Hvem bruker?
Hvem klarer og hvem benytter seg av de
tilbudene som fellesskapet tilbyr?
Det er jo de som har nok ressurser
til å være i middelklasse.
Og så er det selvfølgelig det er mulig
for en arbeiderklasseperson å komme seg inn i
høyere utdannelse og benytte seg av disse greiene.
Men raten er mye lavere.
Bare ta hvor mye bruker Oslo kommune på
studentboliger.
Studentboliger er for studenter som går på universitet.
Så de får subsidiert, ikke bare for de
betaler for å studere de dekket skolegangen sin,
men de får subsidiert boligen sin mens de
studerer også.
Ja, så de har subsidiert boligen fem år
av livet, eller noe sånt.
Hvis det er subsidiert av noen, så er
det igjen så er det de rike betaler
og de fattige har gidslet sånn.
Og så er teorien at ja, men ved
å gjøre sånn så får vi folk fra
nedresikt og lenger oppover på den økonomiske stigen.
Nei, du gjør ikke det.
For det er ikke de som lander inne
på universitetet.
Og så skal vi ikke svartmale helt, fordi
at fattige folke får jo billig eller gratis
faktisk kost og logi relativt hyppig.
Du må ut og avtjene et år uten
lov og dom.
Sånn har det vært i hvert fall med
barneplikten.
Nå er det vel mer eller mindre frivillig.
Begynner å bli slutt på det.
Men det har jo vært en sånn interessant
den har nok vært ganske allmenn i Norge
i og for seg.
Og så kan man nok se noen klassetendenser
i hvem som går befallsskole og tar offiserskuddann,
så hvem som blir menig om å hilse
på alle, liksom.
Så det systemet lever videre.
Men det amerikanske systemet har jo liksom vært
det grelle eksempelet på, hvor det er unntaksvis
at en eller annen toppolitiker faktisk har gjort
seriøst tjeneste.
Mens det er underklassen som skal ut og
dø for ambisjonene.
Og så er det noen få.
Det er John McCain og John Kerry og
sånn som hadde fått noen purple hearts og
blitt skutt ned i vitene av dem og
sånn.
Men det skal sies at det er en
veldig sånn fint merke å henge på brystet.
Har avtjent å ha vært i tjeneste og
vært i militæret.
Det er en veldig sånn valgbare greie i
USA.
Helt til Trump kom og bare annullerte det.
Ja, for han har gjort akkurat feil ting.
Sånn kurs i militærskole uten noe risiko og
bare sølt seg i munnen og prater piss
om alle som har vært ute og avtjent
det.
Så det er jo gøy.
Nei, det er en svensk økonom som heter
Assar Lindbæk som har uttalt nest etter bombing
er husleierreglering den mest effektive metoden vi kjenner
for å ødelegge en by.
Ja, det er en stilig uttalelse.
Ja, den er fin.
Fra en svenske til og med.
Og så er det jo denne missunnelseskattretorikken som
Liberale Alliansen holder seg med.
Den er jo vanskelig å være uenig fra
vårt ståsted, men man kjenner jo igjen dette
i Norge.
Det er jo vanskelig for å se denne
hangen til formulerskatt som noe annet enn missunnelseskatt
eller drevet av missunnelse i hvert fall.
Sånn, inntektssiden er symbolsk meningsløs, konsekvensen er betydelig
og du gjør det likevel.
Og det er så rart.
Og så er det jo en ironi i
dette da.
Vi snakket om Boligmarkedet i Oslo og det
skrote som SV og MDG og sånn holder
på med i Boligmarkedet.
Og det er liksom, venstresiden er altså så
opptatt av leietagere, skår og de som er
nederst ved bordet og alt det der sånn.
De er egentlig opptatt av at så mange
som mulig skal sitte nede ved denne bordet
i hvert fall.
Ja, for det er det som er resultatet
hver jævla gang.
Se på Sør-Amerika.
Hver eneste plass nede er sånn, så har
de sittet etter en sånn leftig regime i
mange nok ti år.
Til at det bare er fattigdom alle steder.
Det sier jeg i sin skyld.
Og så når noen kommer og snur på
det og gjør det stikk motsatte, og ting
går riktig vei, så skal det enten forties
eller så leter de med lys og lykter
ut for å finne et eller annet sted
hvor de ikke har gått riktig vei.
Men det denne retard venstresiden holder på med
da, mens de liksom snakker studenter og leietagere
så skal de være helt fremst i rekka
av de som ivrer for økt beskatting av
disse fæle boligehaiene.
Ja.
Men boligehaier er jo ofte rasjonelle mennesker da.
De har jo fort regnet på ting for
ellers så går ikke ting opp.
Og da selger du enten sekundærboligen, eller setter
opp leia, eller hva det nå måtte være,
eller kanskje en eller annen student har klart
å karre sammen noe egenkapital og får kjøpt.
Men det som vanligvis skjer er at det
er et eller annet velstående par som allerede
har en bolig som får kjøpt en bolig
til.
Og så kan de velge eller gi til
ungene eller et eller annet.
Og så er det en annen ting ved
det, ikke sant?
Fordi en ting er jo de boligene som
står ferdig.
Men for å bygge boliger så trenger du
jo noe kapital inn i versjonen.
Og du kan jo kjøpe en bolig på
papir, ikke sant?
Da legger du inn 10% av kjøpsummen.
Da har du egentlig bare kjøpt en tegning
og så skal de bygge den boligen.
Men de garanterer jo også forresten av kjøpet.
Det gjør at de som bygger boliger har
råd til å bygge boliger.
Når de får solgt nok sånne så har
de på en måte både, vi er garantert
å få solgt og dekt inn nok til
at vi går med pluss.
Da kan vi starte byggingen.
Men hvis det blir ulønnsomt da, å sitte
på sekundærbolig, så går du ikke inn og
gjør den investeringen.
Og når du ikke går inn og gjør
den investeringen så får ikke de som bygger
ut boliger de penger de trenger for å
starte byggingen.
Og dermed så blir det mindre boligbygging.
Så det du gjør er egentlig ikke noe
når du tar de pengene vekk så tar
du det også vekk fra boligutviklingen.
Du mister den der i tillegg til at
man gjør alt mulig anterhvert for at det
er ikke lønnsomt.
Dette er egentlig veldig lett å se, men
tydeligvis veldig vanskelig hvis man holder til på
rådhusplassen.
Det utrolige er at hvis du skal tolke
politikerne som rasjonelle aktører, og det ser jeg
det er flere grunner til ikke å gjøre,
men hvis du skulle gjøre det så må
du jo tenke at de tror at disse
bolighajene som de anser som grådige og Altså
bare det at man bruker sånn uttrykk bolighaj,
altså det er jo en sånn retorikk for
å male mennesker som dårlige mennesker.
Fordi at de har gjort den eller den
investeringen.
Det er reguleringshajene som bruker det.
Men det er liksom det de må nødvendigvis
tro da.
Fordi de vil jo både ha flere boliger
og implicit utleieboliger.
De vil i hvert fall løse boligkrisen da,
ikke sant?
Og da må de jo tro at disse
bolighajene kommer til å leie ut med tap
når de tar bort profittmarginen.
Og hvem skulle tro at det ikke skjedde?
Men du vet hva de kommer med som
alternativ da?
Det er tredje boligmarkedet.
Da kan kommunen stå for boligbygging da, vet
du.
Ja.
Fordi markedet har feilet.
Nettopp, det er markedsvikt.
Ja, det er markedsvikt.
Kommunen må jo inn med penger her.
Det er jo da...
Ja, nå innrømmer jeg at av og til
så blir jeg helt gæren av å snakke
om sånne saker.
Fordi det er så gjerndødt.
Jeg skjønner ikke, jeg forstår ikke for mitt
bare liv hvordan det går an å stemme
på disse folk da.
Fordi det er ikke en markedsvikt.
Det er en politisk svikt.
Ja, en politisk markedsvikt om du vil.
Jeg vet at faen.
Men jeg mener sånn, greit at folk ikke
er kjempeopptatt av politikk og økonomi og ikke
regner på ting og sånn.
Men jeg skjønner ikke at konglomeratet fra velger
til gjennom medier med nominelt ulike farger og
flagg og holdninger og inngangsvinkler og sånn til
den politiske klassen.
At gjennom hele stekken så passerer dette.
Det er så rart.
Men hva skal man si?
Det er sånn selvdestruktiv fotkanonmaskineri.
Ja.
Kanskje vi ikke skal si så mye mer
om det akkurat nå?
Nei, det begynner vel å nærme seg.
Jeg tror vår holdning til dette er ganske
klar.
These are retards.
Yes.
Og med de bevingede ord ønskes alle en
god aften.
God dag.
Takk for at du hørte på Sidelinja podcast.
Snakk gjerne om oss.
Lik, del og anbefale oss i podcastappen din
eller delta i kommentarfeltet på YouTube.
Har du ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidelinja.transistor.fm