Velkommen til Sidelinja, podkasten for politisk hjemløse.
Ja, og folk som gjerne skulle ha tatt
hjem, og de som skulle ønske at deres
hjem lå i Sverige.
Rundt bor i dag Trum, Arne, Meisel Vegard
og Jodd K.
Balsørsen.
Ja, nå har du fast inventar her, du,
Balsørsen.
Takk.
Det er litt sånn at når du først
stikker nesa inn døra her, så går du
ikke før vi er ferdig med deg.
You can check in, but you can't check
out, ja.
I never leave.
Du, den der Stoltenberg er sint på Erna,
fordi Erna sier arbeidende kapital, og Stoltenberg sier
det heter aksjer.
Og jeg er jo interessert i, det er
Stoltenberg som satt med han dere Nissen-muntekås
for en uke eller to siden, og lot
som at dette var en fyr som betalte
sin formueskatt med glede, og som det viser
seg at ikke betaler en krone i formueskatt,
for han har ikke formue.
Han har vel betalt formueskatt i ett år,
men ellers ikke.
Bare for å fylle inn for lytterne, sånn
at dette deler Odagryndaren, ikke sant?
Ja.
Det slår meg jo at det er en
måte å ha formueskatt på det ene året,
og ikke ha det året etter.
Dere bruker sykt mye penger, og drar på
seg sykt mye gjeld.
Det er jo akkurat det det må være,
ikke sant?
Og hvis du har et tosig fra antallen
millioner i inntekt, og ender opp med å
ha null igjen året omme, neste året omme,
så er jeg usikker på om jeg vil
ta økonomiske råd fra deg.
Det som også kom frem etter at Arbeiderpartiet
hadde trukket fram denne fyren som sannhetsvittende på
gründere for formueskatt, som da var en gründer
som ikke betalte for formueskatt, og det er
liksom, you can't make this shit up, så
er det noen som prater med medgründeren til
Muntekås i ODA.
Og han sier jo at de har gjort
konkrete disposisjoner, som for eksempel å sørge for
å ha høy gjeld i selskapet, for å
unngå formueskatten.
Så jeg mener, han fyren selv, som er
deres, har sittet og vurdert hvordan man skal
unngå den.
Ikke bare det, de hadde også tatt inn
mindre kapital i selskapet fra utenversjoner, fordi det
også ville utløst formueskatt, og det ville de
ikke tålt.
Og de sier i samme åndedrag at de
hadde trengt den kapitalen for å...
Jeg tror det mekanismen der er veldig viktig
i mange grunner i selskapet.
Hvis du får en ny kapital, så får
du en ny verdsettelse, og det kan du
finne på å utløse formueskatt.
Men spørsmålet mitt, på en måte, er jo,
er Arbeiderpartiet sånn helt målbord?
Fordi, hvordan går det an?
Du burde forstå, bare deduktivt, at det du
foreslår, den formueskatten vi har laget, er helt
retard.
Men så trekker du inn en fyr som
du ikke sjekker bakgrunnen til, ikke sjekker om
han har betalt formueskatt og er rammet av
dette, og du bare, han sier de riktige
tingene, så da kjører vi på, for nå
har vi sannhetsvitne.
Høres ikke dette ut som det klassiske leveroldsarbeidet?
Jo, men hvor useriøse er disse folkene?
Svaret må jo være, det er liksom 11
på en skala fra 1 til 10.
Det er to alternativer.
Det ene er at de ikke skjønner å
gjøre research.
Det andre er at de var så desperate,
for det var det eneste tilgjengelige.
Så er det jo litt sånn, jeg lurer
på dem ikke veldig mye av politikken som
er konstruert av informasjonsrådgiver, og de har ikke
nødvendigvis den innsikten.
De tenker bare på hva som høres bra
ut.
Apropos ting som høres bra.
For noen år siden, få år siden, så
drev Arbeiderpartiet Valgkamp, og da fikk vi vite
at Jonas Gahr Støre går på jobb hver
dag for å sørge for at, slike som
han selv, må betale med til fellesskapet, altså
da fellesskapet Trademark.
Ja, det skjønner jeg.
Og det er for så vidt riktig at
Jonas Gahr Støre betaler mye mer i kroner
i formudskatt enn veldig mange andre, i og
med at hans formue er såpass høy, men
han har også såpass mye, at det spiller
jo for så vidt ikke så veldig stor
rolle for hans, hvis man ser på dette
her med brillene, at han skal ha til
sin personlig forbruk.
Ja, ja.
Da har han, selv når han har betalt,
selv hvis han betaler dobbelt av det han
i dag betaler i formudskatt, så vil han
ha mer enn nok igjen til å leve
sine dager som pensjonist hvis han går av
i morgen.
Ja, klart det.
Og så er han selvfølgelig veldig verdifull for
en kar som Støre akkurat å være statsminister,
ikke sant?
Så det kan gå til at han synes
at det er en pris som er vel
verdt å betale.
Og la oss også poenge til det da,
at problemet med formudskatten er jo ikke at
folk med 100 millioner på bo betaler en
andel av det i skatt.
Jeg synes fortsatt ikke det er rimelig, men
det er ikke det økonomiske problemet.
Det er det disproduktive problemet.
Problemet her er jo at urealiserte midler blir
beskattet, så du må tappe bedriften din for
produktiv kapital.
Og du kommer i store problemer, ikke sant?
Og det er jo dette som er det
fantastiske med å bruke, som Støre selv da,
som bruker seg selv som eksempel på at
jeg bør betale mer skatt.
Ja, ok, det kan jeg forstå ut fra
deres argumentasjon, men da å ramme folk som
grunder og har fått noe investeringskapital og prøver
å få noe til å funke, og så
kommer Arbeiderpartiet og skal bare stikke i kjeppere
jula for alt du gjør.
Og så er toppen av det at dette
har jo ikke noe økonomisk betydning å snakke
om for noen.
Så det er liksom ikke en gang nyttig
for staten at du tar inn disse skattene,
det er bare en sånn renhetstest.
Men det du sier at det er en
liten, altså de pengene som staten får inn
på formudskatt er en liten andel av statsprosjektet,
ikke sant?
Og det er jo riktig.
På det andre siden så er det jo
tydeligvis viktig for i hvert fall disse partiene
at man skal ta litt rikinger, da.
Ja, og det er renhetstesten, ikke sant?
Du må mene at vi skal knuse, vi
skal ta fra, vi skal ta disse rike
folka, og da er det å være for
det, er sin egen lille sånn, det kan
jeg pynte meg med når jeg argumenterer, men
man ser bort fra det realøkonomiske i det,
og da blir jo den der debatten med
Jens og Erna, blir jo satt i et
visst lys, fordi hvis man kommer inn med
den der arbeidende kapital som, at det er
et begrep, så er jo ikke det så
formålstjenerlig for venstre siden, og derfor så heter
det aksje og ikke arbeidende kapital.
Ja, ja.
For det er jo mer enn aksje.
Ja, ja, ja, men ikke sant?
Hvis man begynner å skape et bilde at
denne kapitalen gjør noe annet enn bare å
være en sånn der sjampanjelager for rikinger, så
funker ikke retorikken så godt, ikke sant?
Nei.
Hvis den faktisk er ute og skaper arbeidsplasser
og vekst og fremtidig velstand, så er det
noe annet, og da begynner det plutselig å
synke inn selv hos sløvet sin, at kanskje
det ikke er så kjempelurt å kverke hønna
som legger eg av i leveret.
Men jeg gjør litt sånn forsøk, nå skal
jeg late som jeg er Dave Ramsey, som
er jo en økonomisk guru i USA som
hater gjeld og som er veldig, han forteller
ikke bare folk hvordan de skal komme ut
av gjeld, men også hvordan de skal bygge
seg opp for å bli rike og liksom
ha masse penger på lager og kunne sikre
seg et godt liv og kunne bruke masse
penger etter hvert fordi at man har gjort
de riktige valgene i en del år.
Og så tar det over til min egen
bransje, så jeg driver transport, og så kjøper
jeg en lastebil til, nå må den være
elektrisk, så er det 6 millioner kroner.
Og så faller jo den fort i verdi,
men jeg betaler den ned på 5 år,
og så putter jeg restkapitalen på det, sier
det er en halv million, så putter jeg
det inn i neste bil, så får jeg
en million, og kanskje litt mer, fordi mindre
rentekostnader kan betale fortere ned.
Men hvis man gjør det på den måten,
så vil man oppnå formueskatt.
Men hvis jeg i stedet for å bygge
kapital på denne måten, lyser den bilen, så
er det ingenting, fordi det leasingselskapet, det er
jo ikke norsk.
De sitter alle andre steder enn i Norge,
og tar den verdien som blir imellom der
hele tiden.
Jeg sparer formueskatten, dere sitter med pengene i
Danmark, Sverige, England, hvor enn du har denne
...
Man må bare passe på at det er
utenlandske eier på det, så de ikke rammes
av denne formueskatten.
Ja, men i all hovedsak, leasingselskapene er sjelden
norske i det.
Det er gjerne sånn, ja da er det
en B som skaffer deg leasingavtale, men hvis
du begynner å lese i en leasingavtale, så
er det et leasingselskap imellom.
Et eller annet sted i Norsk, eller et
eller annet land.
Ja, og det jeg tenker at man ender
opp med å gjøre, det er jo egentlig
å gi et incentivmodell, hvor du bytter veldig
mye av gevinsten, av kapitalbyggingen, ut av landet,
uten at det egentlig synes i tallene sånn
utenvidere, at vi driver og flytter kapital ut
av Norge, for det eneste fornuftet i Norge,
kanskje er å lese, ikke sant?
I stedet for å bygge kapital, så er
det om å låne.
Men du må huske også at hvis vi
hadde tjent de penger i Norge, så hadde
vi risikert større ulikhet.
Ja, det er skummelt.
Enda et argument for mer ulikhet.
Men hvis vi går tilbake til Stoltenberg, som
er kommet inn på den norske politiske arena
med sin retorikk, så har han jo ikke
bare snakket om formueskatt, men han har også
snakket om verdiskaping.
Et eksempel som han har brukt, er jo
at begravelser, bisettelser, finner sted i privat sektor,
mens fødsler stort sett finner sted på sykehus
i offentlig sektor.
Og dermed så er det jo meningsløst å
snakke om at verdiskaping bare finner sted i
privat sektor, mens offentlig sektor, der er det
ikke noe verdiskaping.
Og ekonomen her, Eidsaken, har du noen kommentarer
til dette?
Ja, selvfølgelig så skapes det verdier i offentlig
sektor.
Problemet er egentlig bare at, for å ta
eksempelet ditt, man kunne jo hatt private sykehus
der barn blir født, men så har man
som regel offentlig sykehus, og det er jo
egentlig, så tjenesten er jo stort sett den
samme.
Ja, du har flyttet verdiskapningen fra privat sektor
til offentlig, eller motsatt.
Så åpenbart så finner jo verdiskapningen sted uavhengig
om den er i offentlig eller privat sektor.
Men så er det selvfølgelig litt sånn at
det er, litt er det et måleproblem, for
sånn typisk, så har du ikke noen profitt
da i offentlig sektor.
Så du sier bare at verdiskapningen som du
legger på dette sykehuset, for at de trettelegger
disse fødselene, det er bare det det koster
å gjøre det.
Men det virkelige problemet er jo at du
har ikke noen kreativ destruksjon.
Nei, og så hvis vi tar en litt
annen ynkling på det, ja, det foregår selvsagt
verdiskapning i det offentlige.
Problemet er at vi forbruker også verdier, og
i det offentlige så bruker man mer verdier
enn det skapes, men i det private så
skapes det mer verdier enn det forbrukes.
Ja, ellers hadde ikke privat sektor eksistert hvis
det ikke skapte mer verdier.
Nei, det er liksom det som er, jeg
tenker at det er det grunnleggende problemet, at
verdidestruksjon oppstår ikke i privat sektor, den oppstår
i det offentlige.
Ja, men om noe så er jo her
hunden din ligger begravet, du har ikke noe
ordentlig mekanisme som fjerner uproduktiv virksomhet.
De kan fortsette å vokse og bygge imperier
i offentlig sektor uten at det egentlig spiller
noen rolle.
Men mindre da, det faktisk er noen byråkrater
som sier at dette her kanskje vi skal
finne på en annen måte å gjøre det
på, eller politikere faktisk har det ansvar de
har å si at ja, dette kommer vi
ikke til å fønde lenger.
Altså, et eksempel på dette, jeg er ganske
sikker på at ingen i det private næringslivet
ville akseptert å måtte sitte og laste ned
et og et dokument for å omformatere det
til et annet format for å laste det
opp igjen i et annet program fordi programmen
ikke snakker sammen.
I privat sektor så hadde det, det problemet
det hadde vært løst etter noen få minutter,
så hadde noen sagt dette er løsningen, den
skal vi implementere, fordi dette her kan vi
ikke drive med.
Jeg har gjort meg en observasjon på det,
fordi jeg har jo, selv om det er
lenge siden, så har jeg også vært i
privat sektor, og det underbygger egentlig poenget jeg
har nå.
Fordi jeg har vært steder i privat sektor
som har vært helt usannsynlig uproduktive.
Altså, det har virkelig vært helt idiotisk.
Da blir det borte.
Og da gikk det kunket.
Det er akkurat det, den kreative destruksjonen.
Når det ikke fungerer, så er det en
grense for hva du kan holde på med
før du bare dør.
Og i mitt tilfelle, det var en lite
heiss sjappe som ble drevet dårlig, underbød konkurransen
og fikk litt business, men de fikk ikke
til businessen sin, så det ble bare større
og større underskudd.
Drev ineffektivt, og så går det kunk, og
så går produksjonsmittlene, altså serviceavtaler, varelager, kunder, alt
mulig rart, går til en annen bedrift i
Bergen.
Og jeg ble med på Lasse over der,
og den var jo drevet supereffektivt.
Det var liksom, vi var 12 ansatte og
hadde fire i administrasjonen, og de var 55
og hadde fire i administrasjonen.
En rar anekdote, for å fortelle om forskjellen.
Jeg har jo som regel hatt jobber som
handler om å stable noen tal på noe
vis.
Hvis du er det offentlig, så kan du
sitte lenger, så kan du legge masse kreativitet
i å lage denne figur som viser disse
tallene.
Hvis du har vært litt kreativ, så blir
det sånn ordentlig klaps på ryggen og sier
at nå har du vært flink, nå har
du gjort en bra jobb.
I motsetning til, i privatsektor er det sånn
at så vil det være noen som sier,
nei, det her betyr jo bare at du
ikke har oppsatt kunder.
Dette minner meg litt om en gammel bekjent
som studerte på BEI.
Han ga opp BEI-studiene sine etter at
de lærte følgende, og det var at i
et bedriftssystem så var det sånn at lønnskostnader
ute i produksjon var variable.
Man trengte færre folk som man kunne si
opp, og man trengte flere folk som man
kunne ansette.
Overtiden ville variere og sånn.
Men administrasjon er faste kostnader.
De kan ikke høres noe med.
Jeg tenker at det er en litt rar
lærdom som jeg i hvert fall aldri kommer
til å klare å forstå.
På min liste over ti ting jeg lærte
på analyseskolen var i hvert fall at hvis
du har valget så velger du alltid variable
kostnader fremfor faste.
Men hvis du sier at administrasjonen i bedriften
din er en fast kostnad, så er det
en takkspål.
Ja, men den er ikke variabel.
La oss si at du lager dings til
deg, så kan man si at om du
lager én dings til, så blir det ikke
mer administrasjon.
Eller lager du én dings mindre, så blir
det ikke mindre administrasjon heller.
På den måten så er det fast.
Ja, jo.
Men du har selvfølgelig rett, også mange vil
jo forstå det som at den er urørbar.
Ja.
Og det er spøtt.
Hvis vi tar et eksempel med verdiskaping nå.
For eksempel dette brevet, åpne brevet til Høyres
ledelse som vi har snakket om i en
annen episode.
Når jeg skriver dette og får det publisert,
så er jo det en form for verdiskaping,
fordi at liberalerens redaktør og jeg skaper jo
verdi for noen, men hverken liberaleren eller jeg
får betalt for å skrive dette.
Så slik sett så er det jo ikke
verdiskaping i økonomisk forstand.
Og der har vi kanskje litt av problemet
at vi ikke skiller så ofte mellom verdiskaping
som sånn, og verdiskaping i økonomisk forstand.
Dette poenget er egentlig veldig illustrerende for hvordan
det er med offentlig-privat verdiskaping på samme
måte.
Når du skriver «liberaleren», så får du ikke
satt noe tall på de verdiene du skaper.
Sånn er det litt med det offentlige, så
du får ikke ordentlig satt noen tall på
verdiskapningen.
Men du får litt tall for de liberaleren.
Det koster jo ikke noe å lukke opp
og lese det, men de lever vel på
donasjoner, så vidt jeg kan ha forstått.
Ja, det er jo ikke noen kostnader å
snakke om.
Nei, det er ikke noen kostnader å snakke
om, men de hadde jo en flott 25
-års-fest, så den kan jo ikke ha
vært gratis.
Så noen donasjoner må det jo ha kommet
inn, og så kan du jo egentlig si
at vi kan måle opp mot donasjonene, altså
hvis det kommer mye donasjoner, så er det
for at det er mye som folk finner
det verdt å lese, altså som har verdi
for dem.
Ja, men du kan egentlig ikke det, ikke
sant?
Fordi at du vil jo kunne gjøre samme
argument for denne podcasten.
Vi tar ikke reklame for noe, eller vi
reklamerer mot Høyre, men det er jo også
det vi får betalt fra Høyre for det,
for å si det sånn.
Vi burde kanskje fått noe fra Arbeiderpartiet.
Men vi ber ikke om penger fra noen.
Vi har aldri bedt om en donasjon eller
noe som helst, og kommer sannsynligvis ikke til
å gjøre det, ikke sant?
Fordi vi har ikke kostnader å snakke om,
vi bruker vår egen tid, vi har utstyret,
det er liksom ...
Bare sånn, men vi lar oss bestikke hvis
noen vil kjøpe ruttet på byen.
Definitivt.
Så det er egentlig en bønn om penger,
ja.
Jo, nei, men til Balsersens poeng, den verdiskapningen
vi eventuelt representerer her, som synes aldri i
noe bruttonasjonalprodukt, eller tall noen steder, ikke sant?
Vi er bare noe som eksisterer, som ikke
hadde eksistert, hvis vi ikke hadde gjort det
vi gjør.
Så i en eller annen forstand, for noen
få å lyttre, så er det da en
form for verdiskapning.
Og det gjør på en måte verden litt
rikere, eller litt mer mangeslungen, eller et eller
annet.
Og det blir aldri målt.
Og jeg tror til og med det lille
vi betaler for å ha podcasten oppe, betaler
vi til utlandet likevel.
Plattformene er utenlands.
Det er ingenting som påvirker norsk økonomi her,
antrenn at vi kanskje kan få noen til
å være stemt på det skumme melkpartiet høyre.
Men hvordan var ...
Vi snakket om i en eller annen ...
Jeg snakket vel med Nicolai Besatu om det,
da vi snakket om AI.
Denne ideen om, er det egentlig noen verdiskapning
av internett?
For det syns ikke noe sted.
Når du tar det ut på en lang
linje, så er det ikke noe sånn at
du ...
Å, her kom internett, fordi BNP vokste raskere.
Det var aldri noe sånt, ikke sant?
Men bare det å ha tilgang på Wikipedia,
selv om ingen betaler noe for noe som
helst, er jo reell verdi.
Hadde en av de krigende parter i 2.
verdenskrig hatt tilgang på Wikipedia, så hadde du
hatt informasjon som har vært helt utrolig, ikke
sant?
Men det hadde du ikke.
Nå har vi det.
Og det setter sikkert en økonomisk sum som
representerer verdien.
Nei, det er jo også litt sånn at
det setter sikkert en pris på den.
Denne diskusjonen så jeg faktisk for noen år
siden mellom Andreas Harald Olsen og et eller
annet menneske, jeg tror det var Morgenbladet, uten
å være helt sikker.
Fordi det som på en måte var argumentet
til motparten, det var at så vidt BNP,
det steg gjent og trutt og pent det
også.
Så det var ikke noe spesielt bedre i
Vesten.
Så det du ikke måler, det er hvor
mye du får for den BNP-en eller
den omsetningen du har, ikke sant?
Det måles ikke.
Du måler bare total omsetningen, uten å se
på verdien som skapes innenfor den.
Jeg tror kanskje det er litt av sporet
vi er på.
Ja, og ta et annet eksempel.
Jeg har mye problemer med BNP-måling, og
det er kanskje mer oppspilt til deg, Arne,
å si litt om det.
Men det helt banale eksempelet som vi alle
kjenner, alt som er teknologi blir billigere, eller
bedre, eller dyrere, men veldig mye bedre, eller
et eller annet sånt.
En iPhone koster mer i dag enn for
10 år siden, men den er veldig mye
bedre, og du ville betalt enda mer for
den hvis du hadde fått den for 10
år siden.
Men PC-skjermer eller kaffemaskiner, eller hva det
er for noe, alt sammen går ned i
pris.
Fordi det er stor skalafordel, eller det går
opp i kvalitet, eller et eller annet.
Så den flatskjermen du kjøper i dag, er
veldig mye bedre enn den du fikk for
10 år siden.
Det som plager deg, er at bedre ting,
blir faktisk mindre i BNP, for du føler
at det blir billigere.
Ja, så du har et bedre liv, hvis
man summerer opp kvaliteten på tingene du har
tilgang på, og hvor mye du må jobbe,
du har et rent faktisk bedre liv.
Vi er rikere, men på BNP ser det
ut som vi blir fattigere, fordi TV-en
koster mindre.
Men dette er jo da det argumentet som
Andreas Harald Olsen presenterte i denne fremåtebake-saken.
Jeg tror det var i Målbladet, uten at
jeg skal si for sikkert.
Det er jo faktisk det reelle poenget, at
de mål som absolutt bruttotal, har egentlig, du
kan bruke det til noe, men det er
veldig mye som ikke vises.
Hvis du vil måle snømåking, så får vi
høyere BNP hver gang vi måker snø.
Så det er jo litt sånn at du,
hva er det han sier, han forfatter som
ikke kommer på noe annet på akkurat nå,
Oscar Wilde sier det, at han er en
snob som kjenner prisen på alt, og verdiene
er ikke noe.
Og sånn er det med BNP også.
Det handler bare om priser, og det som
er BNP, er jo noens inntekt.
Og det er akkurat det det er, og
da er det ikke noe annet.
Så ditt subjektive verdsettelse nå, og så det
subjektive verdsettelsen folk har av å høre på
siden din i en podcast, den er ikke
mer, men sånn er det bare fordi at
ting er hva de er.
– Så kan vi håpe at vi inspirerer
noen til å skape noen målbare verdier.
– Det kan vi.
– Eller redde noen av dem fra skatt.
– Det jeg skulle spørre om var, du
er jo ikke bare økonom, du er jo
også SSB-mann.
– Ja, det stemmer.
– Det betyr jo at du kommer sikkert
bedre til enn jeg gjør, hvilke statistikker som
finnes.
Og hvis vi er inne på dette med
litt sånn udefinerebare verdier, enten det er synkende
priser, eller gratispodcaster som er der ute, eller
hva det nå er for noe.
Er det noen måte å måle det på?
Er det noen sted en indikator, noe vi
kan se, som sier noe om et samfunnsreelle
velstandsnivåutvikling bedre enn BNP?
Eller er vi bundet til at BNP er
greia uansett?
– Det er vanskelig å komme opp med
noe annet.
Du kan jo se på Butan, hvor de
har en sånn bruttet nasjonallikeindeks.
Det virker jo appellerende, men det er jo
veldig vanskelig å være objektiv.
– Her har jeg et forslag.
Man måler jo kjøpekraft.
Hvis kjøpekraften går drastisk opp i samfunnet, så
vil jeg si at det tyder på en
økt verdiskapning netto på bunnen.
Men hvordan kan du holde mot BNP?
Altså si at nå er det mer effektivt.
Folk sitter igjen med mer verdi for det
de putter inn.
– Det var faktisk en veldig god idé,
tror jeg.
Jeg føler at jeg var litt på ballen
der.
– I denne debatten om verdiskaping i privatsektor
versus offentlig sektor, så får vi også høre
at offentlig sektor gjør ting for privatsektor, slik
som å utanne folk, og så videre.
Jeg hadde en tweet ikke så lenge siden,
hvor jeg skrev at det skjer jo, skjer
det ikke verdiskaping også i offentlig sektor?
Ja, hvis det er slik, hvorfor kan det
ikke da offentlig sektor slutte å skattelegge i
privatsektor?
Ville ikke det fungert veldig fint?
Hvorpå et av svarene lyder at hvis det
ikke var for offentlig sektor, så ville vi
ikke hatt internett, for du fikk anledning til
å lyre av deg slike domheter.
Det bringer meg til noe som Fredrik Bastia
brakte på banen i sitt essay om det
som ses, og det som ikke ses.
For det er jo slik at hvis man
tar inn ressurser fra privatsektor for å bygge
en jernbane, så ser man alt det som
blomster opp rundt stasjonene, men man ser ikke
det som ikke blir noe av fordi at
de ressursene i privatsektor ble beslaglagt.
Men det er klart.
Det er en fundamental økonomisk innsikt, egentlig.
Men jeg tenker det som slår meg her
er at dette her handler veldig mye om
noe som Venstresidepartiene ofte snakker om i Norge,
og det er at det er ikke så
rart det at folk har formulerskatt og eksilskatt
og alle disse tingene her, for det er
jo det er jo det offentlige sektor som
har gjort det mulig for at folk skal
bli rike, og de har fått gå på
skole, og det har vært rettsvesen og alle
sånne ting som er den infrastrukturen i samfunnet
som gjør at du kan drive butikk.
Og det er ikke sånn at det er
jo ikke uriktig det, det er liksom sånn
at...
Det er som Obama sa, you didn't build
that.
Det er ikke sant.
Men jeg følte at jeg hørte et Q
her når noen sa eksilskatt.
Fordi, vi har vel ikke uttrykt vår stor
begeistring for EU og EUS og sånne siste
tiden her, eller egentlig aldri.
Vi har jo hatt Peter Hagen innom, han
er jo entusiastisk.
Men han er en NBG'er.
Falafelspisende NBG'er.
Men det hender jo at de har noe
fornuftig for seg, og nå har de det.
Fordi nå har de sendt offisiell hendelse til,
det er vel Finansdepartementet som mottar det på
dette nivået.
Fordi denne eksilskatten den ser ut til å
kunne bryte med de fire fieter.
Bakgrunnen, det er en mann ved navn Dag
Inge Aas, som da risikerer en eksilskatt på
12 millioner kroner for aksjer han ikke kan
selge.
Og dersom han flytter til Danmark med sin
danske samboer, også har Dag laget Norges eksilskatt
til ESA, altså EFTA Surveillance Authority, som nå
sender et offisielt brev til Finansdepartementet med spørsmål
om skatteordningen.
Unnskyld, bare for å presisere, sa du EFTA?
Ja, ESA er forkortelse for EFTA Surveillance Authority.
Riktig, så det er EFTA-biten som tar
tak i dette?
Ja.
Ok.
Fordi det krever jo da betaling for urealiserte
kvinnestid, som da hindrer oss i å bevege
seg fritt i Europa.
Og flytte dit han vil, og det er
jo et grunnprinsipp innenfor EU og da også
innenfor EU-avtalen.
Fri bevegelse av folket, absolutt.
Ja.
Både kapital og mennesker skal kunne flytte seg.
Og varer og tjenester.
Ja.
Men dette med eksilskatten, sånn, det gir jo
assosiasjoner til liksom Øst-Tyskland.
Du må stenge folk inne, fordi vi gjør
så mye faenskatte her, sånn.
Folk begynner å rømme, og så må du
disinsentivere rømmingen.
Så åpner veier inn, men ikke ut igjen.
Enveis trakt.
Og det er liksom at dette ikke har
ringt en bjelle for disse nissene i Arbeiderpartiet,
at dette ser ikke bra ut.
Og så kommer du ut med at du
liksom må utfordre lovverket de setter opp på
basis av helt grunnleggende altså, dette er jo
friheter som de er mer for enn noen.
Og så har de likevel gjort dette.
Hva er det de holder på med?
Men vi er akkurat nå, akkurat i dette,
da liker vi EUS-avtalen litt likevel.
Dette er pluss for den, er det ikke
det?
Det er ikke noen gap i de fire
friheter, liksom.
Nei.
Det er jo det vi er for.
Og kanskje du til og med kunne hatt
fem eller seks.
Ja, jeg kunne.
Men fire er en bra start.
Og så er det liksom alt man gjør
for å ødelegge for dette likevel.
Og, ja.
Jeg leser denne notasjonen der, og så tenker
jeg sånn så, og dette er jo nestens,
jeg vil si, en slam-dunk case, og
den kan jo nærmest sette, altså, det kan
hende at Høyre slipper å gå på jobb
her, for de kan bare si, ja, men
ESA har sagt at vi må avvikle EUS
-avtalen, det vil jo være veldig behagelig for
Høyre, sånn at de slapper å faktisk gjøre
noe.
Det er de jo ikke noe glad i,
og måtte gjøre noe og ta ansvar for,
og sånn, stå for.
I hvert fall ikke når det går i
den retningen som de hevder å være.
Men jeg tenker jo at sånn som jeg
leser denne her, så kan man faktisk risikere
at det er andre skatter som også, som
formue-skatten, kan bli problematisk.
Man har jo en sånn skatteregel som sier
at de skattene man ikke betaler i de
landene man flytter til, de må man betale
til Norge i tre år etter at man
har flyttet.
Så for eksempel, alle som flytter til Schweiz,
flytter til Schweiz, fordi Schweiz har en slags...
De har bittelitt formue-skatt i en helt
annen innretning.
Men det er liksom det som gjør at
hvis man flytter til Sverige, eller til Danmark,
eller hva som helst, så vil man måtte
betale formue-skatt til Norge de neste tre
årene.
Nederland måtte jo avskaffe sin formue-skatt.
Jeg har forstått det som at det var
en eller annen domstol som slo ned på
den.
Jeg kjenner ikke detaljene der, men jeg vet
at Nederland hadde en form for formskatt tidligere,
og den nå er avviklet.
Vi må kanskje sjekke opp litt hva som
er bevegrunnen for det.
Men jeg tror at...
Fordi det du sier er jo at formue
-skatten, i hvert fall på en indirekte måte,
er en sånn bevegelsesfrihetshemmer.
Fordi hvis du flytter, så blir det veldig
dyrt for deg, for da skal du inn
i skattesystemet i et nytt land, pluss at
du skal betale skatter til gamle lande på
tørremøkka.
Hvis du vil flytte til Sverige, for eksempel,
så må du...
Hvis du vil gjøre det uten å ha
de tre årene med formue-skatt, så må
du først flytte til Schweiz, for eksempel, som
er et av få land som har formue
-skatt, og så siden flytte til Sverige når
perioden er ordentlig.
Jeg synes jo det er et...
Det er jo alltid litt morsomt å bruke
argumentasjonen til stolt mer og større mot dem.
Og en av de tingene de innvender hele
tiden, er jo at et land som...
Vi har et sammenlignbart skattnivå med land som
Sverige og Danmark.
Det sier de, ikke sant?
Og det betyr at skattetrykket er omtrent det
samme, men innretningene er litt ulike.
Hvis du da flytter til Sverige, så betyr
det at du betaler for den samme velferdsstaten
in full i Sverige, fordi du får aldri
svenske skattene, og så skal du fortsette å
betale den norske formue-skatten på toppen av
et komplett system som er like dyrt som
det norske, ifølge Stoltenberg.
I tre hele året.
Ja, og det bare illustrerer jo hvor urimelig
det er.
Og for å ta en litt annen trekk
på akkurat det der.
Norge er i toppen i OECD, og så
forstår vi et par linjer med Frankrike og
Danmark, for eksempel, i skattetrykk.
Men det er et land hvor en fjerde
del av statsbudsjettet er dekket opp av oljeintekter,
vet du.
Og det er liksom sånn som...
Hva pokker, liksom?
Ja, ja.
En fin gjeng.
Ja, det er det.
Men skal vi si heia i ØS akkurat
nå?
Vi må vel si heia EFTA, er det
ikke det vi må si?
Ja, EFTA.
For i denne runden, jeg har...
Altså, jeg ser noen sånne eksempler innimellom, som
gjør at jeg liksom får et litt mer
nyansert syn på ØS.
Men de må jobbe litt nedi Bryssel for
å få meg på lagen her, føler jeg.
Ja da, og før det går helt Peter
Hagen, EU-entusiast, så kan vi hoppe over
til et annet tema om predictive policing.
For det henger jo godt sammen med DSA
som vi har snakket om.
Hvis noen skulle lure på hva predictive policing
er, så bare se Minority Report, for dette
er 2025-versjonen.
Ja, det er det, bare uten de der
kulene som kommer ut med trøyner på han
som skal arresteres.
Nå kommer det opp navnet på en skjerm
isteden.
Men, ja, for vi har snakket om Digital
Services Act som Lubna entusiastisk skal innføre i
Norge, og det er blant annet at de
må få lov til å spionere på krypterte
meldingsapper i begge ender, sånn at de vet
hva folk snakker om.
Og predictive policing er da tysk politi som
har begynt å bruke denne programvaren som vel
CIA har dyttet frem i USA.
Palantir, det var han kompisen til Møsk, det.
Han er jo så veldig libertariansk av seg,
men kan leve av, det er greit å
bare lage verdens verste sånn storebror-applikasjon.
Og det heter Gotham, og er rett og
slett la oss laste opp data om alt
og alle, og så ser vi hva maskinen
sier om dem som kommer til å gjøre
noe galt i fremtiden.
Og det er jo, det føles jo helt
greit.
Jeg blir jo trygg og varm om hjertet
når jeg leser sånt.
Men jeg vil mere det at jeg venter
på at tyske tilretning skal storme inn døra
her, fordi vi har sagt noe galt.
Men vi klarte ikke å forutse at vi
skulle snakke om dette i hvert fall, så
det så godt funker det ikke.
Nei.
Det er ikke i ordentlig gang enda.
Men la oss gå tilbake til dette spørsmålet
med verdiskaping, da.
Vi har jo denne debatten av og til
noen som i hvert fall gir i undtryk
av at de mener at hvis vi kutter
ut profitt, så blir alt så mye billigere,
fordi at da slipper vi å ha selskaper
som tar profitt.
Så hva hvis vi forestiller oss et Norge
hvor alt er organisert i offentlig sektor, da,
hvor det ikke alt er alt drives av
offentlige etater, fordi at vi trenger jo ikke
denne profitten, og at vi ikke har den
profitten, da vil vi jo spare oss for
mye penger.
Hva er problemene med dette eidsaker?
Kanskje det ikke er et problem.
Hvorfor skal du ha forskjellige tannkremmmerker?
Holder du kanskje med en type tannkremm?
Ja, det ville jo vært mye mer effektivt.
Et produksjonsapparat, en produksjonslinje, en tannkremprodusent.
Nå føler jeg at vi er på vei
inn i skotallen for varer.
Jeg er 93.
Det er vel en rip-off.
Men kort fortalt, så er det selvfølgelig sånn
at noen skal gidde å gjøre noe, så
må de insentiveres.
Det kan enten insentiveres for at de får
lønn, eller at de har muligheten for å
tjene noen penger.
Sånn at det er nesten litt for banalt.
Men det er klart, det var jo tanken
i sovjet, men de kunne jo selvfølgelig aldri
gjøre det.
De kunne aldri eliminere profitt.
Jeg hadde en sånn diskusjon med en fyr
på Twitter, back in the days.
Han var diehard rett med dem, og han
var kommunist med eget firma.
Drev selvstendig næringsdrivende for et eller annet.
Jeg husker ikke hva han drev med.
Han var jo da helt overbevist om at
det var helt andre ting enn profitt som
drev folk til å faktisk jobbe og skape
ting.
Profitt hadde ingenting å si for dette her.
Jeg skal vise dem at jeg klarte jo
ikke å la være, så jeg har sjekket
ligningen hans.
Hvor dette selskapet hans var selvstendig næringsdrivende, men
han hadde en årsinntekt på 1,7 millioner.
Det er et eller annet med det at
naturen gjaldt også for han.
Han også var tydeligvis glad i å få
nok verdier inn, og hadde han ikke vært
det, så betalte han selvfølgelig masse penger i
skatt, og så betalte han masse penger i
partiskatt til oss selvfølgelig, for det gjør man
som drøpmedel.
Men da fikk han styrt pengene.
Han fikk inn mye profitt, og så brukte
han de pengene på det han ville utover
det han måtte, så betalte han for han
hadde lyst til å betale rett masse penger,
så gjorde han det vekk.
Ja, selvfølgelig.
Dette minner meg om altså, jeg tror de
hadde jeg styrte på handelseskolen da førsteåret de
hadde etikk som et eget fag der, og
der skulle de kjøre en sånn oppgave der
hvor vi fikk en oppgave hvor vi skulle
vurdere noe, så trodde man dette Milton Friedman's
sitatet som sier det at næringsdrivet sosiale ansvar
består i å øke profitten kontra Anita Ruddek
som bodyshopta meg, som sa det at vi
put the bottom line last.
Det er jo litt sånn det er jo
selvfølgelig sånn at i et samfunn så skal
du både tenke litt effektivitet, men du skal
selvfølgelig tenke på andre verdier.
Vi snakket akkurat om at vi lager denne
podcasten her uten egentlig å tjene noen penger
på det, ikke sant?
Fordi det representerer andre verdier.
Men det er litt sånn at det er
jo litt fornuftig å fordele litt oppgaver, altså
sånn at hvis du driver business, så er
det kanskje en fordel å drive fornuftig business,
ikke sant?
Hvis du har Morva og lager polsk podcast
som vi gjør, så gjør du det, ikke
sant?
Uten at du blander de tingene sammen.
Det betyr jo det at næringslivet må ha
profitt, og hvis det ikke har profitt, så
skal det ryddes bort.
Det er det vi forstår med kreativ distruksjon.
En annen relatert sak er jo at selv
om man ville lykkes i å organisere hele
Norge som en offentlig sektor uten noe privat
næringsliv, alt var i offentlig regi, så kan
du ikke lage alt i Norge.
Vi er jo blant annet avhengig av et
selskap som jeg har vært på bedriftsbesøk hos,
ASML, og det er et selskap som er
skilt ut fra Philips i Nederland, og det
er da et selskap som er verdensledende innenfor
fotolitografi-maskiner, og de mest avanserte maskinene er
det ingen andre selskaper som lager, og disse
fotolitografi-maskinerne de er viktig for et ledd
i en syklus for produksjon av databrikker, og
det er også selve fremkallingsprosessen i den syklusen,
det er flere trinn, men denne maskinen brukes
da for å projusere kretsen ned på brikken,
og det gjøres da en gang for hver
syklus, og hver syklus representerer et plan i
en sånn brikk.
Og uten slike maskiner, så har vi ingen
datamaskiner.
I hvert fall ikke cutting edge der i
dag, du får maskiner fra andre selskaper, men
de er par generasjoner bak, hvis jeg forstår
det rett.
Så du får brikker som...
Jeg har litt lyst til å kjøre high
-tech argumenter i denne sammenhengen, for jeg har
klart at hvis du ikke har en sånn
prismekanisme, eller hvis du ikke vil ha profitt
til å lede ressursbruken i økonomien, så vil
du måtte ha en ahalmekanisme som sier at
økonomien skal produsere de tingene som folk trenger.
Og det betyr jo at du vil få
en type sånn kommandoøkonomi, som innebærer det at
folk mister friheten sin, for det vil være
noen som måtte fortelle deg om hva de
skal gjøre, og det er jo det Hayek
legger i begrepet the road to serfdom.
Incidentelig, den maskinen du snakker om er jo
en nødvendig forutsetning for Taiwans forsvarspolitikk, for den
er jo fullstendig basert på at den fabrikken
som lager ting, basert på den maskinen, er
grunnen til at USA er villige til å
forsvare Taiwan, og sannsynligvis den eneste.
Men vi er jo i en tendens til
å snakke om alle mulige ting som er
galt, og som går galt, og som ikke
fungerer, og så videre.
Skal vi ta en runde hvor vi kan
snakke om ting som er positivt, som er
bra for samfunnet, som har skjedd den siste
tiden?
Det kan vi trenge, altså.
Da tenkte jeg at jeg skulle starte med
Ringriksbanen.
Ringriksbanen den ble jo lovet byggestart snarlig av
Støre.
Det er ikke den som skal bli så
veldig dyr, og sånn?
Men nå kan det hende at det blir
flere, altså det kan bli mange års utsettelse
på byggestartet her.
Det vil si at vi kan faktisk på
et eller annet tidspunkt få et politisk skifte
som gjør at det ikke blir noe Ringriksbane,
slipper de utgiftene, på noe som vi vet
er samfunnsmessig unyttig og ikke vil gi samfunnet
mer velstand.
Jeg får sitere fra utredningen i Nordnorgebanen, prosjektets
finansiering og økonomiske bærekraft korrelerer positivt med hvor
lite jernbanen som bygges.
Så jo mindre du bygger, jo bedre går
dette prosjektet.
Jeg har tru på at Ringriksbanen er på
akkurat samme nivå, siden det går på skinner
og ikke er T-banen i Oslo.
Nei, jeg har ikke noe håp om at
formuebanen blir stoppet.
Det er jo litt for mye hørde i
bakken der allerede.
Ja, den er jeg stygt redd for at
det ikke blir.
Der tror jeg de har bare beviget så
mye penger at de er sikre.
Holte trakk jo frem det som et skrekkeksempel.
Martin Beck Holte.
Det er et skrekkeksempel, fordi når man bygde
denne formuebanen, så hadde man noen sånne kjepphester,
som gjorde at prisen dobblet og tredoblet seg.
Hvis man hadde lagt formuebanen på motsatt side
av E8 fra Skøyen og ut, og sagt
at han går ikke via Lysaker, for eksempel,
hadde han fått en stasjon på andre siden
i stedet.
Da hadde prisen på dette vært en tredje.
Men kjepphesten var at dette må gå via
Lysaker stasjon.
Avdøde Jon Hus da relaterte jo en anekdote
fra han hadde blødret om et eller annet
og han hadde sagt noe negativt om Erik
Solheim, tror jeg.
Han hadde fått en henvelse fra Erik Solheim
om han ikke kunne komme innom på kontoret
hans og prate litt.
Han syntes det var rart, men han hadde
noe mett opp og sitter og blødrer med
Erik Solheim en stund.
Det hadde vært en hyggelig prat.
De hadde snakket om løst og fast og
stort og lite og alt det der.
Så hadde Jon Hus da etter hvert blitt
varm i trøyet og hadde spurt, hva er
det rareste, dummeste du har vært med på,
liksom?
Så noen gang hva er det sprøeste?
Erik Solheim svar helt umiddelbart og uten å
tenke seg om, ja, det er formuebanen.
Det er det rareste prosjektet, ikke sant?
Det er sånn, alle vet at dette var
helt galt, Mathias.
Og ingen som kunne stoppe det.
Og det var hvor systemet tok over.
Det var sånn perfect alignment av særinteresser og
politisk ideologi.
Alle visste at dette var tull, men de
gjorde det likevel.
Men skal vi ta flere gode minutter?
Ja, vi kan kjøre på.
Skipstunnelen på stat.
Der er nå budsjettspekken før byggestart så stor
at dette må inn og behandles på stortinget.
Så da er det jo klart da må
man stemme på Høyre slik at vi får
stoppet dette greiene.
Jeg er usikker på, men det burde jo
være muligheter for politisk skifte.
Jeg satser på at Sindre Norby får så
stor påvirkningskraft i valgkampen at det nå sier
stopp i stortinget.
Det hadde jo vært en...
Statsskipstunnel.
Den er så sprø at den bare er
sånn pedagogisk og årsaker så burde den bare
vært fyllt i.
Ja, men med Høyre så tror jeg vi
hadde fått en smalere skipstunnel som ikke kunne
ta de skitter du egentlig skulle.
Sånn er det vel litt allerede?
Ja, den er vel allerede bygd så den
ikke har plass til skifter.
Det er liksom stad-snekketunnel.
Stadsnekketunnel.
Og for seilbåter med mast under 12 meter.
Men jeg er positiv når sånne prosjekter stopper
seg.
Når budsjettspekken blir så stor at det faktisk
stopper seg før man har begynt å banke.
Man har ikke rigget seg til det en
gang.
Dette er allerede så dyrt at ok, dette
har vi ikke kostnadskrammer til.
Dette må vi ta på nytt.
Dette må behandles igjen.
Jeg tror i fjor hadde Statsskipstunnel egen stand
på Varendalsruka.
La de bare ha det sånn at de
bruker opp av budsjettet sitt så de sprekker
enda mer om å ha enda en behandling
og enda en behandling på et eller annet
tidspunkt.
Sprekker de noen ganger før byggestart, så er
det sjans for at det blir stopp.
Så jeg vil si dette er positive nyheter.
Budsjettsprekker som kommer før byggestart og før kontraktsinngåelser
er bra.
Der er de også gledelige med både Nord
-Norgebane og Sør-Vestenorgebane eller hva den heter.
Det er så kokodyrt at det kommer ikke
til å skje.
Forhåpentligvis.
Det minner meg litt om denne budsjettsaken fra
Tyskland hvor man hadde funnet ut på anbud
for å bygge havinnmøller.
Og de trengte at det her er jo
et stort interesse å gjøre.
Her er det nok mange som vil være
med.
Det var mer en anbud for hvor mye
jeg ville betale for å få lov til
å bygge havinnmøller.
Resultatet var selvfølgelig null som anbud inn.
Det var ingen som var interessert i å
være med på det.
Det er utgjort med næringslivet.
De driver jo å regne på ting.
Det viser seg at folk i andre enden
kunne regne.
Dermed fikk de ikke inn noe anbud på
dette her.
Enda en positiv nyhet.
For da ble det ikke noe byggestart på
noen havinnmøller i Tyskland.
Det er jeg takknemlig for, for jeg tror
at det hadde kommet til å koste meg
penger også, faktisk.
Nå fikk jeg nytt en sånn assosiasjon her.
Her på siden av deg snakker vi ofte
om småpartier.
Vi gir opp oppmerksomhet til småpartier.
Og så vet jeg jo, en av Vegards
kjepphester, det er jo det at våte veier,
det forårssak vi regner.
Disse to observasjoner har jeg faktisk klart å
kombinere i en liten avisesak som jeg har
lagt merke til i Aftenposten.
Det lyder kanskje utrolig, men det har nemlig
vært sendt inn et lesebrett som Aftenposten har
tatt inn, og det kommer fra representanter for
velferds- og innovasjonspartiet, helsepartiet, pensjonistpartiet, industri-
og næringspartiet, fred og rettferdighet, konservativt-Norgesdemokraterne, og
partiet DNI.
De har nemlig funnet ut det at NRK
faktisk gir ganske liten sendetid til småpartier relativt
det store.
Og det har de funnet ut at, vi
har brukt en statistisk teori, så forklarer det
80 prosent av oppslutningen til disse partiene.
Så med andre ord, hvis de bare hadde
fått kjempesendtid, så hadde det i dag vært
Aftenposten.
–Apropos det, jeg satt bare og lyttet på
en sånn spaces-greie på XR for rikesvingsiden,
og der satt jo noen sånne Norgesdemokrater, litt
forskjellige folk, og så satt det en fyr
der som satt og snakket, han var medlem
av fred og rettferdighet.
Og han felte at fred og rettferdighet og
Norgesdemokraterne, de lå veldig, veldig tett inntil hverandre
politisk, og hvis de bare kunne bli enige
med et par små uenigheter, så kunne de
nesten bare slå seg sammen.
Og det var da jeg fant ut at
det er bra jeg ikke har trykket på
den mikrofonen for å spørre om å få
snakke nå, fordi det hadde blitt en dårlig
stemning.
–Men du skjønner jo, hvis disse folkene ikke
skjønner at kausaliteten går fra liten oppslutning til
liten oppmerksomhet, da.
–Ja, ja, hver sin lille tue.
–Hver sin lille tue.
–Hadde det enda, det er liksom dette våpen
vårt om å få alle stortingspartiene til null,
men det går jo ikke.
Men det er lov å hoppe av likevel,
det er ikke sånn.
–Det er det, det er det.
–Hvis alle blir hjemme, hva blir oppslutningen til
partiene da?
–Hvis det bare er en kødd som går
og stemmer, vet du, sånn her.
–Ja, det er en kødd.
–Er han større, hvis det ikke går til
å stemme hver sin parti?
–Da tenker jeg at det større hadde blitt
valgt, og så hadde han uttalt følgende på
hvordan han hadde lagt til seg Bondeviks dialekt.
–Jeg har blitt valgt til statsminister av det
norske folk, hadde han sagt da.
–Det tror jeg.
–Og hvis du hadde da dette usannsynlig scenario
med at det er en som går og
stemmer, og da uavhengig av hvilket valgdistrikt vedkommende
stemmer, så ville jo da den, det partiet
som vedkommende stemte på, ville jo ikke da
bare få alle representantene i det ene distriktet,
men ville jo da få alle utjevningsmandatene.
–Ja.
–Men så ville jo da, hvis det da
bare var den ene som stemte, i det
ene valgdistriktet, så ville det jo ikke være
noen av de andre distriktsmandatene i noen av
de andre valgdistriktene som ville fått noen stemmer.
–Nei.
Nei, nei.
Det er OK.
–Det vil si at det trengs 19 stemmer
for å få et ensartet styresystem som er
i stand til å handle, altså.
–Ja, det er ikke noe mål i seg
selv, å få oppslutning i alle valgdistrikter.
–Nei.
Skal vi si at det var nok for
i dag?
–Det blir vel til det.
–Ja.
En fortreffelig dag, folkens.
–Have a good one.
Takk for at du hører på Sidelinja Podcast.
Vi vil gjerne noe bredere ut, så hvis
du snakker om oss, deler oss, eller anbefaler
oss i podcast-appen din, så er det
høyt verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidelinja.transistor.fm