Velkommen til Sidelinje, podkassen for politisk hjemløse og
for de som liker ting som glittrer.
Rundt bor i dag diamantentusiast Trond Sørensen og
meg selv Vegard Nøttes.
Du Vegard.
Du Trond.
Har du sett en film som heter Blood
Diamonds?
Jeg har ikke det.
Nei, skam deg.
Skammeserved.
Fordi det er en vanvittig bra film.
Det er en spillefilm, og det er jo
en oppkonstruert historie, men som også tar for
seg veldig mye av problemene rundt diamanter, angola,
etc.
Som også peker på en del av problemene
i dette markedet.
Fordi der har det vært mye krigshander og
slaver og det som er, også har man
smugglet diamanter mellom forskjellige land for å få
dem renvasket, sånn at de kan selges, sånn
at man kan kjøpe en flott diamantring og
sette på sin bedre halvdelsfinger for å få
gifte seg med henne.
Men diamanter har jo blitt mye billigere.
Ja, jeg har jo plukket opp, så en
ting er at man har hørt at diamantmarkedet
er et konstruert marked, det beige og sånn
som bare har sånne store velv som de
lager diamanter i for å holde tilgang på
diamanter nede, slik at prisen blir høy.
Fordi at de betaler jo ingenting for de
diamantene der de kommer fra.
Når du handler fra et land som er
skittel countries, for å bruke en amerikansk idiots
begrepp på det, og de bruker slaver for
å få funnet disse diamantene, så ender man
jo opp med å holde prisen oppe.
Og den har jo vært kunstig høy i
mange, mange, mange år.
Ja, og så har man jo kommet dit
fordi en ting er at du bruker det
til å pønte deg med, men du bruker
det også i industrien.
Ja, ja, og industridiamanter, de trenger ikke være
like pene, men de må jo være tette
og skarpe.
Ja, de er til å kutte ting.
Men jeg har jo fått med meg at
man har i mange år kunnet lage kunstige
diamanter, som er umulig å skille fra ekte
diamanter, fordi det er den samme kjemiske strus
som er det samme.
Ja, men man har blitt bedre på det.
For å få laget sånne skinnende diamanter, som
ser veldig flott ut, så klarte man ikke
å reprodusere det på samme måte.
Og du måtte liksom ha denne karbonsammensetningen under
veldig høyt trikk, og det måtte skje over
veldig mange år for at det skulle bli
en sånn, som du kunne pysse og polere.
Og vet du hva du bruker forresten for
å slipe diamanter?
Nei, vann?
Papir.
Papir?
Ja, akkurat.
Papir har en evne til det.
Altså, du sliter jo mye papir.
Det finnes noen papirgreier som faktisk gjør noe
bra.
Ja, det er å ta diamanter, det gjør
noe bra.
Så må det sikkert vaskes i vann for
å bli blank og sånt.
Men nå har man jo plutselig funnet ut
hvordan man skal lage diamanter som ser helt
autentiske ut, og som er laget av det
samme, bare at de produseres industrielt, i stedet
for å måtte graves ut fra miner.
Da er det jo synd på De Beers,
da.
Ja, det er nok det.
Det er for neste businessen sin.
De sitter jo da med et svært velv
av diamanter som faller drastisk i verdi.
Og det er ikke like gøy å selge
diamanter til en million.
Det er lett å selge en diamant til
100 000 kroner, hvis du kan få kjøpt
en som ser helt lik ut og inneholder
den samme kjemiske sammensetning til en tusen opp.
Ja, og man må jo kunne kalle det
litt av en forretningsidé å selge karbon til
overpris.
Fordi det jo alltid er ren karbon.
Diamonds are forever har vært veldig lykket som
markedsføring, vært gjennom depresjoner og kriger, og det
som er, men nå har kineserne altså både
klart å utvikle disse kunstige diamantene som ser
helt fine ut.
Og så er det jo egentlig ikke kunstige.
Nei, det er samme grunnstoff ferdig.
Men det har jo vært en ting til
oppi dette her, og det er jo at
det har vært masse reguleringer på dette her.
Fordi man skulle jo ikke, og de ble
strammet inn veldig for noen år siden, for
at man skulle unngå ...
Ja, man skulle unngå bloddiamantgreier.
Ja, bloddiamanter fra Angola og forskjellige sånne.
Så derfor strammet man veldig inn på dette
her.
Og det har jo vært med å holde
prisen oppe.
Det har jo egentlig vært en kjempefordel for
de store, store diamantsentralene.
Fordi man tenkte at dette problemet kan vi
regulere vekk.
Men realiteten er jo at det er mye
bedre om vi får senket prisen på diamanter
så mye at det ikke er verdt å
drive mer slaveri for å få hentet ut
disse fra krigsfeirer til områder.
Det er jo en mye bedre løsning.
Å få prisen ned til et nivå der
folk ikke gidder å holde seg med slaver,
for det koster det også.
Så vi har litt data på utviklingen her.
Så den ene biten av det er en
prisgjennomsnitt fra 2019 til 2024, sammenlignet med pris
ved årsskiftet 25-26.
Hvis du skulle ha deg en labdiamant i
de fem årene forut for nå, så hadde
den kostet seg 4-5.000 dollar for
en karat.
Og nå ved årsskiftet så får du den
samme for 600-1400 dollar.
Det er 80-90% av hele dagen.
Ja, det er fint.
En naturlig diamant, som da var litt dyrere
enn labdiamanten, 5-6.000 dollar.
I denne perioden før.
Prisen har da blitt presset ned til 4
-6.000 dollar.
Ikke så mye fall, men det er jo
fordi det sannsynligvis er en markedspreferanse for naturlig
diamanter fortsatt.
Men den står da for fall.
Spesielt hvis du får såkalt kunstige diamanter til
85% rabatt sammenlignet med naturlig.
De begynner jo å kjenne litt på dette
økonomisk.
Da skal vi passe oss for å synes
synd på de.
Hvis det enn så kan vi si at
dette er en kreativ destruksjon på sitt beste.
Noen har funnet noe like bra, som de
kan levere mye billigere og i mye større
kvanter.
Dermed så dekker man opp og slipper å
bruke så store ressurser på diamanter i den
graden man tenker bruker kanskje ikke så stort
behov til å ha på ringfingeren.
Men til industri og så videre blir dette
en helt annen verden.
Jeg har hatt inntrykk av at industrien bruker
kunstige diamanter nesten uansett.
Fordi de driter i verkomstendighetene og hvordan det
ser ut og sånn.
Men The Beige tror jeg ikke driter i
dette.
Fordi de har gått med overskudd i alle
år.
Stabilt høyt overskudd.
Første kvartal, 25, så er de altså ned
44% fra resultatene i 24.
Ja, og det er omsetningen.
Resultatet er gått fra pluss til minus.
Ikke bare litt heller.
De har et tap på 189 millioner dollar.
Første halvdel av 25, så taper de det.
De har altså en omsetning på 520 millioner
i et kvartal som er vant til å
være en milliarder.
Hvis du taper nesten 200 millioner av en
milliard i omsetning, da lever du ikke lenge.
Nei, da er du ikke long for this
world.
Skal det sies at The Beige har vel
vært, det har vel ryktes at de har
vært involvert i en del sånne bloddiamanthandler opp
igjennom historien også.
Jeg føler ikke at de, det er ikke
synd på disse på noe som helst måte.
Selv ikke de som sitter på toppene som
nå taper pengene sine.
Det er jo sånn et marked skal fungere.
Da finner vi alternativer.
Dere har låst markedet inn i et hjørne,
og da begynner folk bare å drite i
deg, og så kjøper de labdiamanter i stedet.
Spesielt hvis du kan få det til en
tiendel av prisen.
Bare for å ta det, markedsandelen i USA,
for labdiamanter var 10%.
Under 10%, ja.
Nå er den 56,8%.
Det er vel også første halvdelen av 2025.
Da går det fort.
Ja, det er vel egentlig tilstanden som omtrent
ved årsskiftet nå, tror jeg.
Under 10% var perioden 19-24, men
ja, det kunne ikke vært mer naturlig.
Snart blir det, så diamanter er så billig
at jeg ikke vil vurdere å gifte meg.
Med diamant, ja.
Ja, med diamanter.
Jeg har ingen kandidater, og jeg har ingen
test av noen kandidater, men nå har jeg
hvertfall prisen på et nivå.
Prisen er riktig, nå trenger du bare dama.
Nei, jeg orker ikke.
Jeg har sett opp prisen på diamanten igjen,
så jeg kan ikke gå på norsk mail
her nå.
Det er deilig å kunne si, jeg vet
hva jeg har akkurat i ryggen.
Det er noe med det.
Men jeg kan ikke forstå annet enn at
dette er vare av det gode.
Det er kanskje dumt for, skal vi si,
et sånt næringspotensialet i disse landene som har
vært offre for denne bloddiamanthandelen.
Man kunne jo se for seg, at hvis
man fikk rydda opp i styresett og menneskerettigheter
og en del sånt, at man faktisk kunne
gjøre en del penger på det som et
fattig land.
Men det er veldig teoretisk, fordi realiteten er
at disse landene har jo tapt masse penger.
Altså, disse samfunnene har tapt seg på å
ha disse diamantene, fordi at det har ført
til så mye destruksjon.
Ja, og du kan argumentere for at de
er på en måte holdt nede og holdt
som fanger i dette systemet.
Også fordi at du er så avhengig av
den industrien, for det er det som gir
deg seriøs cash.
Men det forudrer at du må fortsette med
en understyrkelse og utbytting.
For å sitere denne ene, en av disse
skuespillerne i Blood Diamonds, karakteren der han uttaler
noe sånn som at dere vet hvorfor sauna
i Afrika er rød.
Og det er i forbindelse med diamanthandelen, at
de har slåss og kriget så mye om
dette her, at det er bare blodsuthyttelse.
Jeg tenker at disse nasjonene, når de ikke
har diamanter og krangler om, så tror jeg
det blir bedre.
Men la oss gjøre et lite poeng, fordi
en sånn diskusjon vi liberalister ofte kommer opp
i, er diskusjonen om monopoler, og regulering av
monopoler og monopolvirksomhet.
Og der er det et skille internt i
vår bevegelse, hvor det er en gjeng som
mener at monopollågivning er riktig og viktig og
nødvendig.
Og en annen, som jeg kan rekke opp
hånda og si at jeg hører til, de
har ingen tro på regulering av monopoler overhodet.
Og årsaken til det er at monopollågivning i
all hovedsak ikke fungerer, og at de som
pålegger denne lovgivningen gjerne holder seg med monopoler
selv.
Det er ikke så veldig troverdig.
Nei.
Men når det kommer til dette diamantmarkedet, så
skulle man jo tro at hvis det var
noe mening i monopollågivning og monopolknusing, så burde
jo De Beers være jevnet med jorden for
lenge siden.
Det har de ikke blitt gitt.
Nei.
Det som derimot utkonkurrerer dem er alternative produkter
og teknologiutvikling og vitenskap.
Så det er ikke knapphet og monopolisering som
blir gått i rette med av disse styresmaktene
som skal stramme inn monopolene.
Så den knappheten der, den har bare blitt
endret til at nå er det produksjonskapasiteten som
styrer, eventuelt energiinsatsen.
Og når den med energiinsatsen som kreves, at
du kan senke prisen med 85 prosent, og
det er til og med i en tidlig
fase, så jeg går ut fra at du
ikke har kjempe mye stordriftssynergier og sånt enda,
så da lander du vel sikkert på enda
mye mer rabatt på dette.
Og hva skulle du med monopollågivningen da, tror
du?
Forresten, jeg har møtt noen som har snakket
om i forbindelse med guldstandard på økonomien, så
jeg må jo ikke ha edelstener.
Nei.
Dette er grunnen til hvorfor.
Ja, og jeg mener, det jeg har en
viss sympati for, nå er jeg ikke helt
overbevist om at sånn råvarebasert valuta egentlig er
en vei å gå.
Men, la oss si det var det, men
det å binde seg til en råvare virker
mer sårbart enn å binde seg til en
kurve av det.
Og det som virker enda mindre sårbart enn
å binde seg til noe spesifikt, er jo
å si at, vet du hva, vi burde
bare ha markedsvalutaer, og så kan den ene
banken holde seg med en kurve av valutaer,
og den andre med en guldstandard, og den
tredje med en fiatstandard.
Og så får de nå bare konkurrere da,
i et marked av valutaer.
Og så bruker vi som brukere av valuta
den valutaen vi finner mest troverdig eller mest
nyttig der vi er.
Så ville jeg jo tenkt at en verden
som opererte sånn, ville sannsynligvis ha hundrevis av
ulike valutaer, men ville konvergere rundt et par
3-4-5 store.
Og så bygger du opp systemer og institusjoner
og rutiner og troverdigheter rundt de over tid,
og da vil jeg jo gjette at en
eller annen sveitsisk bank med liksom 350 års
ansvarlig drift, kunne være utsteder av en valuta,
som banken i Siena var i sin tid.
Og så er det kanskje en eller annen,
jeg vet ikke, et stort industrikonglomerat eller noen
med stor, sterk økonomisk ryggrad, som utsteder en
annen valuta, og så etablerer den seg sånn,
og så får man bare se, og så
løser markedet hva som er troverdig og ikke.
Kanskje hvis jeg skulle knytte til noe som
helst, så ville jeg knytte det til energi,
faktisk.
Men da måtte du, Trond, funnet en løsning
på det, hvordan skal du liksom gjøre valutaen
din vekselbar i energi?
For det er jo underliggende.
Kanskje det er mulig, kanskje det ikke er
mulig.
Men det er en forretningsidé for å drifte
en valuta.
Er ikke det egentlig krypto?
Jo, egentlig så er det jo det, så
lenge du holder på med den der proof
of work-greiene.
Og så er det jo alternativer til det,
og så at du kan gjøre krypto med
mindre energi-intensivt, ved å kreve proof of
stake i stedet.
Hvertfall den etablerte mekanismen som går bort fra
energibruk da.
Dette her skal ikke jeg legge meg mer
opp igjen.
Jeg tenker at dette her er ting som
går på nett, er det godt å kreve
energi?
Der stopper min kunnskap.
Åja, ja, ja, jo.
Men på det nivået så krever det energi
på samme måte som Instagram eller Facebook eller
TikTok liksom.
Men det er jo bare energien for å
levere innholdet og det er minimal energi per
bruker, men det er bare at i sum
så blir det ganske mye fordi det er
mange brukere.
Men krypto er jo fundamentalt annerledes.
Krypto er jo innrettet eksplusivt for å bruke
mye energi.
Altså, bitcoin er laget for å bruke mye
energi.
Og grunnen til det er at hvis det
krever mye energi å drifte nettverket, så blir
det vanskelig å kuppe det, fordi det vil
kreve så mye energi å komme inn og
taver, forfalske svindelenettverket.
Så det har liksom vært en sånn iboende
garanti at det vil være så dyrt å
prøve å kuppe det at du gidder ikke
å prøve en gang, fordi kostnaden er enorm
uansett, men risikoen for å misslykkes må være
nesten null før du gidder å gjøre det.
Og så er det selvfølgelig, problemet da er
at det er jo i tillegg self-defeating,
for hvis du lykkes så mister du tilliten
til bitcoin.
Og da har du ingen verdier igjen på
andre siden.
Så det er liksom alle mulige måter du
går inn for å svindle dette nettverket på
systematisk ødelegger seg selv.
Og så er det selvfølgelig sånn du kan
jo alltid svindle folk, så hvis du lurer
meg til å gi deg passordet mitt bitcoinkontoen
som jeg ikke har skattemyndigheter så du kan
jo alltid lure meg, eller en enkel person,
eller en sånn wallet provider, eller et eller
annet sånt.
Jeg har sett vennskap gå i oppløsning som
følger av kranger om sikkerheten til bitcoin.
Fordi den ene fikk sin lommebok tømt mens
den andre ikke fikk den.
Åja, var det i den der?
Nei, dette er ikke i forbindelse med noe.
Det var nok bare klønete håndtering.
Ja, og det er jo svakheten, og styrken
til bitcoin er at transaksjoner er endelige, du
får ikke gjort om på det, det er
ikke noe myndighet over som kan reversere noe
som helst.
Så det er jo virkelig definisjonen på frihet
under ansvar.
Du må sjekke hvilken konto du overfører til
1, 2 og 3 ganger før du gjør
det.
Jeg tror det var mangel på gode passorderskyttelser
som var problemet, så det ble noen som
hacket seg inn.
Siden de andre hadde advert mot deg, og
hadde sørget for at siden det var trygg,
så falt mistanken.
Du kunne jo gjøre det, for du vet
at jeg har, du visste hvordan oppsett jeg
hadde, så da kan du jo ha vært
deg.
Ja.
Jeg skal ikke legge meg opp i det,
men flott at The Bears mister sitt naturlige
eller unaturlige monopol på diamanthandel.
Så får vi se om de klarer å
tilpasse seg og overleve, eller om de rett
og slett er histor.
Men jeg må jo si at det er
veldig artig, for du har hatt sånne NGO
'er, sånne idealistiske organisasjoner, som har, som har
jobbet utrettelig og hardt for å stoppe handling
i konfliktdiamanter.
Og da skal det være, ikke sant, sånne
sertifikatordninger og holdningskampanjer.
Mer og mindre vellykka, mer og mindre byråkratisk
paralyse, mer og mindre lekkasje fra disse systemene.
Som jeg snakket med Shirley om, sånne karbonlekkasje,
når du liksom lager sånne ordninger som du
legger på toppen av, som egentlig ikke fungerer,
ikke sant.
Men man har forsøkt i ti år, etter
ti år, å liksom få disse bloddiamantene verdiløse,
altså at ingen vil kjøpe dem, da det
er jo holdningskampanjen siden av det.
Og så ender du egentlig opp med at
markedet bare gjør sin egen greie på siden
av dette, og så finner du ut at
vi kan faktisk produsere dette, og vi kan
gjøre det til en tiendel av prisen.
Og så bare gjør du hele opplegget irrelevant.
– En så lenge så er det ikke
så mange som gjør denne oppgasjen, men hva
tror du skjer når det finnes fire, i
stedet for en, sånn produsent av kunstige diamanter,
å ta på seg på dette nivået?
– Ja, og det finnes vel egentlig flere,
for det bers også.
Vi prøver jo å produsere kunstige diamanter nå,
for de må jo overleve på et eller
annet vis, og det er dette de driver
med.
– Ja.
Det kommer jo til å bli et konkurransemarked,
slik at man presser prisene på dette drastisk
med, åpenbart.
Kanskje diamanthover på spiker er en vanlig ting
om ti år.
– Det hadde vært interessant.
– Det er så billig.
– Vi får se hvordan det bærer, men
nok en liten seier for et fritt marked,
da.
Som faktisk løser problemer uten at noen driver
og styrer det, til en løsning.
Det er bare ok, det er urimelig prisnivå
på de bæsje diamantene.
– Mye penger å tjene her.
– Ja, det er det egentlig.
– Det er veldig mye her.
– Og så er det jagget noen som
gjør, og så løser problemet seg.
Forhåpentligvis.
Men det kan se sånn ut.
Man kunne jo spurt seg om andre knappe
goder kunne være gjenstand for det samme.
Diamanter er jo en litt spesiell posisjon, for
det er jo ikke noe sjelden til seg
selv, det er bare karbon.
Så der er det jo omstendighetene, trykk og
press og tid, som har laget diamant av
karbonet, i stedet for grafitt.
Men kunne man jo spekulere i om gulv
eller et eller annet verdifullt kunne være gjenstand
for det samme?
– Mange har jo prøvd seg på å
lage gulv.
Det har vært mange.
– Problemet er at gulv er et grunnstoff.
– Ja, og det er et sjeldent grunnstoff.
Hvis jeg har fortsatt den muligheten å ta
feil i fysikken her, men jeg tror ikke
du får gulv ut.
Hvis du tar en stjerne som sola, så
har du såkalt main sequence star.
Det begynner med hydrogen og helium, og så
fuser du det til tyngre og tyngre grunnstoffer.
Helt til du kommer til det stabile punktet,
som er jern.
Så blir det mer og mer jern i
denne stjerna, og så er det ikke mer
drivstoff igjen, og så bare slutter prosessene.
Det går ikke forbi jern.
Gulv er tyngre enn jern, så det blir
altså ikke produsert gulv i en stjerne som
sola.
Men stjerne som sola er den absolutt vanligste
typisk stjerne.
Så langt de fleste stjerner produserer ikke noe
mer enn jern.
Så der gulv og tyngre stoffer produseres, er
i supernova eksplosjoner, hvis jeg har forstått det
rett.
Og det er en relativt sjelden hendelse.
Det er vel ikke noe sånn at vi
trenger å vente på neste, for da får
vi mer gulv, det synes vi, men det
er dårlig betalt.
Ja, og sola kommer aldri til å produsere
gulv.
Det betyr at det gulvet som er her
nå er resultat av en eller annen supernova
eksplosjon for milliarder av år siden, og det
er en konstant mengde.
Antakelig så må det være at det vil
kreve så vanvittig mye energi å produsere gulv
at det vil ikke være regningsvarende for.
Så jeg går ut ifra at det fortsatt
er et tilfelle, og så kan man finne
ut noe etter hvert at det er en
annen måte å gjøre det på, men jeg
har aldri hørt om at det er mulig,
i hvert fall.
Vi har så mye energi at vi er
nødt til å bruke den opp for å
bli kvitten.
Da kan vi begynne å se på det.
Ja, men jeg tror faktisk ikke man får
det til om man hadde hatt, altså hvis
du bare for prinsippens skyld skulle lage ett
gram med gulv av jern, så jeg tror
ikke du har noe teknikk eller mekanisme som
du får det til gjennom heller, for du
klarer ikke å lage det trygt å tro
igjen.
Men hva vet jeg om disse tingene?
Men det har vært en alkemist eller to
som har prøvd seg før.
Ja, de har feilet.
De har det.
Enda så lenge så innbiller jeg meg at
gulv er trygt, i hvert fall.
Men du tror?
Ja.
Fra en diamant til en annen.
Ja.
Vi har ikke snakket om Millei på lenge.
Veldig lenge siden.
Og i en verden som virker mer og
mer gal, så er det veldig godt å
kunne se litt ned til en ledestjerne, et
lys på himmelen som gjennaturnell bare får det
til.
Det er en riktig vei.
Det er litt stilig.
Ja.
Vi var jo inne på Trump ga jo
ut en sånn der valutasvåp garantiavtale.
Vi kjøper pesos for å beskytte valutaen i
Argentina.
Sånn 20 milliarder dollar og alt noe?
Ja, jeg lurer på om det endte opp
på 40 etter hvert.
Men ikke sant?
Det var noen seriøse penger.
Det ble masse kritikk og det ble kalt
for en ren subsidie til en politisk kompis.
Hva er status der, Trond?
Som jeg har fått med meg, så har
de nå gjort opp hele svåpen.
Ja, de har legget.
Så det var rett og slett ikke et
subsidie eller en bailout allikevel.
Nei, men USA tjener penger på dette, er
det ikke det?
Ja, for det er bare for å si
konkret hva de har gjort.
Det USA har gjort er å støtte kjøpet
pesos.
Ja.
Og det koster en eller annen.
Så bytta, sendt dollar inn og fått pesos
ut.
Så sitter du på de pesosene en stund,
og så selger du dem igjen.
Og så selvfølgelig selger du dem med gevinst
eller tap.
USA har solgt dem med gevinst.
Ja.
Så har de fått tilbake flere dollar for
de pesosene enn de betalte for.
Og det oppgjør fiktiv fra Argentina.
Om jeg kan forstå det, så har Argentina
selv kjøpt denne valutaen tilbake.
Ja, ja, ja.
Men de har kjøpt det på den kursen
som ligger i markedet da, ikke sant?
Så det er jo, jeg tror vi sa
det på det tidspunktet dette kom ut.
Så USA har ikke tapt så mye penger
på disse greiene før.
De har aldri tapt penger på dette før.
Og det er ikke en subsidie.
Ja, det er en risiko eller et eller
annet, men også oppside med risiko.
Og ja, gud, har man ikke da klart
å stabilisere det man mente å stabilisere.
Og så kommer man seg ut igjen med
gevinst.
Det er forunderlig hvordan denne motorsagmannen har, altså,
han er jo en underlig skrue og som
veldig spesiell tillærming til politikk og væremåte.
Han er ikke det vi ville kalle «presidential»
i sin væremåte, han eller?
Nei, hverken han eller Trump er veldig «presidential»
i min bok.
Jeg liker jo min leies måte å være
ikke «presidential» på mye bedre.
For han er bare litt lite selvhøytidlig.
Ja, det er sjeldent du ser fyren i
dress.
Det er liksom skinnjakke som gjelder.
Ja, og en fyr som egentlig bare sier
sånn røffelig hva han mener.
Og jeg tror selv de som ikke liker
han, tror på at han sier det han
mener.
Jeg har tenkt å stramme inn Livreima.
Vi skal ha betalende gjeld av vår, vi
skal ha økonomisk vekst, vi skal ha ned
med skattene, vi skal ha frihandel.
Og så bare gjør han det.
Ja, for det er en annen ting Argentina
har begynt med.
Det er jo å betale statsgjeld.
Å opprettholde sine forpliktelser og alt sånt noe,
noe de generelt har vært veldig dårlig på
i tidligere år.
Nå klarer de å følge sine betalingsforpliktelser og
det går bra.
Ja, så hvis du har satt pengene dine
i argentinske stats obligasjoner som du ikke på
noe tidspunkt burde gjøre tidligere, så har du
rett og slett tjent penger.
Ja.
Kreditrulleringen til landet er styrket.
De har overskudd på statsbudsjettet som de da
betaler ned i gjeld med.
De har et mindre lammende byråkrati enn de
hadde, selv om det er mye gærnt igjen
som bør fikses.
Så jeg synes jo det er vanskelig å
si at vi har tatt feil på Millei
i hvert fall.
Det er sikkert ting man kan være uenig
med fyrene om, ikke sant?
For eksempel i abortspørsmål så står han et
annet sted enn det du og jeg gjør.
Ja, og han hevder seg i hvert fall
å ha en usynlig venn også.
Som jeg har problemer med, men han får
jo bare ha det.
Men den usynlige vennen er ikke så veldig
med han i politikken.
Det blir lite stats...
Ja, lite regler og lover ut av hans
forhold til den katolske Gud.
Det kan vi på en måte...
Altså, du må gjerne ha den i vennen
som en privat venn, og tenk deg at
dette er han jeg skal møte etter døden,
men ikke la det styre hvordan du styrer
nasjoner mens du lever.
Det er en fin greie.
Det ser jeg veldig lite av.
Nei, og det helt konsekvente signalet Argentina sender
til alle som gidder å lytte er da
at nå er det open for business her.
Kom, invester.
Og som en ekstra bonus så skal vi
ikke stjerne og nasjonalisere alt du setter i.
Nei, de har laget egne lover mot det
faktisk.
Ja, så det er ikke mer som skal
tilgitt for å snu et skip, men Gud
hjelpe som motstanden mot å gjøre de riktige
tingene har vært konsekvent og persistent.
Disse peronistene er skikkelig giret på å gå
tilbake til slik det var.
Det er veldig, veldig rart.
Det er helt utrolig.
Når man begynner å se på tall og
statistikk for Argentina nå, hvor det er altså
altså en ting er liksom at økonomien der
tredjer økonomien, altså i industrien den der sliter
enda.
Men, se på alle de andre parametrene for
hvordan de har økonomisk vekst, hvordan de har
hvordan fattigdomsutviklingen der er da.
Fordi den er jo den har vært drastisk
fallende.
Det er liksom ikke sånn det går litt
og litt bedre, og det er flere som
har mer enn en dollar om dagen å
leve for.
Det er alle fattigdomstallene har liksom stupt med
nærmere 30 prosent på et år, ikke sant?
Tror du kanskje ikke vi skal forvente mer
enn det?
Nei, jeg har lite å utsette på resultatene.
Du kan ikke forvente at alt snur seg
på et år eller en presidentperiode, men du
kan håpe at Argentina er snudd på en
generasjon.
Hvis du skal gjøre det, så må du
begynne sånn som Millet har gjort, og forhåpentligvis
få fortsette med en periode til om to
år.
Men, ja, det som er litt gøy, jeg
ser, han har jo en eller annen sånn
kutt-og-det regleringsminister.
Jeg ser til og med norske snakkeklasse, litt
upopulære snakkeklasse, henvise til hvor flink han er
til å gjøre den jobben han gjør.
Jeg har til og med hørt han forfatter
en av landene som ble forgikt.
De Colte har snakket om denne fyren og
bare sånn, han gjør bare en så formidabel
jobb med å kutte rød teip og kutte
reguleringer og fjerne byråkrati, at det er helt
fenomenalt.
Men han er jo ikke det navnet du
hører ut av, for ut av det hører
du bare Millet, ikke sant?
Men han har jo også med seg et
lag av folk som er dritflinke.
Så tenker jeg noe sånt, jeg tror ikke
Millet har noe problem med å vinne gjenvalg
med neste valg, så tror jeg nok han
sikter en periode til.
– Håper jo det, og enn så lenge
så er skal vi si popularitetsratingen hans er
fortsatt av de fremste i verden hos statsledere,
men den er mildt fallende da, dessverre.
– Ja, men altså, det er noen år
til neste valg, jeg tror han blir sittende,
og hvis folk ikke har alt for dårlig
politisk kommelse, det har de jo dessverre da.
Det har vi jo sett i Norge, at
folk har veldig, de har fire års kommelse
på politiske beslutninger, eller maksimalt, for jeg husker
ikke hvordan det var den siste gang de
folkene de stemmer på nå styrte.
Men jeg har jo et håp om at
denne kuttministeren er han som trer frem og
blir alternativet i Nord-Millet en gang vi
er ferdige, og så kan de få 16
år med fornuftig styresett, og da har jeg
troen på at da er Argentina på vei
til å bli et rikt land igjen.
– Ja, for 16 år med Millet-reformer,
så tror jeg mye er gjort.
– Det er ikke så mye stat igjen.
– Men vi får nyte de første fire
og håpe at det blir 80 i hvert
fall.
– Ja.
– Du, det er jo en gammel latent
konflikt mellom Argentina og Storbritannia.
– Ja.
– Som blant annet forkludrer litt sånn militær
utstyrskjøp og annet.
– Det er på tide de bare legger
den konflikten dø nå.
– Det kan du si.
Falklandskrigen 2.80. Argentina er giret av Falklandsøyene,
men det er bare britter som bor der,
og Storbritannia har sendt et hangarskip og sparket
rumpe da militærjunterne under Galtieri invaderte.
Det ble dyrt for begge sider, faktisk.
Storbritannia tappte en del skip og sånn, men
det ble enda mye dyrere, både absolutt og
relativt, for Argentina, og prestisjenedlaget var enormt.
Men det er jo en annen liten sak.
Vi har snakket om det før.
Det er en gammel observasjonsplattform fra 2.
verdenskrig som ligger utenfor Storbritannia.
– Ja.
– Sealand.
En eller annen gjerning som fløtta ut der
og erklærte selvstendighet for 1967.
– Ja.
Det er jo en lang og morsom historie.
– Abderoy Bates.
Erklært som suverenstat, og ja, vi har jo
fortalt den historien om disse noen sånne tyske
forretningsmenn som prøvde å okkupere Sealand.
Paddy Roy, han var forberedt, så han tok
dem som krigsfanger.
Og Tyskland sendte diplomater for å få dem
frihet.
Hvilket implicit er en sånn anmerkjennelse av «Sender
et annet etablert land diplomater til deg», så
er det jo en motpart som kan snakke
på et diplomatisk nivå, så det er en
sånn implicit anmerkjennelse i hvert fall.
– Da er du en nasjon.
– Ok, og så nå er det jo,
ikke sant, sånn ingen tror at det blir
krig mellom Argentina og Storbritannia om falklandsøynene, men
det er fortsatt en sånn nasjonalt nasjonal klø
på ryggen, da.
– Ja.
– Og så kunne man jo tenke seg
at hvis Argentina, og dette er jo Milai
Truhanes til, hvis han går ut og anmerkjenner
Silheim, som ligger liksom 4,1 kilometer utenfor
Storbritannia, så da er det jo en presidens
som gjør det litt klønete med falklandsøynene, eller
det skaper i hvert fall litt sånn mismatch,
for Silheim oppfyller på en måte mye sånne
formalkrav til å være en stat, fast bosetning,
altså folk som bor der hele tiden, de...
– Har hatt besøk av tyske diplomater.
– Ja, og det hvis nå Milai skulle
gå Loko, han er jo L.
Loko, er jo kaldet navnet hans, og argumentere
for selvbestemmelsen til beboerne i Silheim, fordi de
oppfyller en masse sånne formalkriterier, og så er
det bare spørsmål om de blir anerkjent utenifra.
For dette er jo argumentet Storbritannia har brukt
på vegne av sine innbyggere på folklandsøynene hele
tiden.
– Ja.
– Retten til selvbestemmelse for de som bor
der.
Og det er jo en artig spagat som
hvis de ville legge seg ut med Storbritannia,
så kunne de jo skape den hodepinnen, da.
– Fordi da må plutselig britene argumentere mot
selvbestemmelsen.
– Ja, og det er klart, det har
jo noen sånne...
La oss si at det er en del
sånne prosjekter rundt Silheim, og du har denne
lille holmen ute i Donau.
Og litt ulike sånne kalde mer og mindre
libertarianske frihets- orienterte prosjekter.
Hvis du nå fikk Silheim eller noe annet
anerkjent som en selvstendig stat, så begynner du
å få mulighet til å flagge handelsflott og
sånt med Silheims flagg.
– Ja.
– Det er klart, da begynner du jo
å ligne på en alternativ frihandelszone.
Du kan flagge skipet ditt på Silheim og
så kan du seile rundt og være under
jurisdiksjonen til Silheim.
Alle steder i internasjonalt farevann.
Har du et vennlig land, du kan klappe
til Kai, som jeg vil gjette at Argentina
ville vært under Millei.
Det gir noen muligheter.
– La oss bare håpe at ikke Trump
forfår seg at folkekonsejen må bli amerikansk.
– Nei, det kan du si.
Best å ikke snakke om noe som helst
lenger, så i tilfellet Trump hører om det.
– Ja, det må passe på å si
det på norsk og vær så snill ikke
å oversette dette til engelsk og få dårlig
idé.
– Neida, og det er jo også spørsmålet
om basert på den argumentasjonen til Trump, så
skjønner jeg jo ikke hvorfor han ikke vil
ha Svalbard.
– Nei.
– Det må jo gi mye mer mening.
Og Island.
– Men Svalbard, der er de jo allerede
rusere.
Det er jo...
– Jo, men den der Svalbard-traktaten gikk,
noen militarisering og argumentene mot Trumps side der,
sånn vil det være at Norge i hvert
fall ikke tar ansvar for Svalbard.
– Nei.
– Siden du per traktat ikke har lov
til å ha militære stryker på Svalbard.
– Nei, hvem vet?
– Vi er jo bare ett år inne
i Trumps første, eller jeg tror det er
Trumps andre presidentperiode, så hvis du har tre
år igjen å lage krøll på...
– Dette kan bli tre tunge år, altså.
Kjedder jeg.
Men det er altså et spørsmål her, når
vi først er inne på det temaet, hvor
mye ugang han kan lage i løpet av
tre år, det er jo...
Men i et 25-årsperspektiv, hvordan ser verden
ut i 2040 i forhold til USA?
Fordi det er egentlig de lange linjene mer
interessant enn dette kortvarige tantrumet hans.
– Jeg tar for gitt at Trump ikke
er president etter at tre år har passert
nå.
– Nei, det...
– Også tror jeg jo...
Det er litt farlig å si at jeg
håper J.D. Vance ikke er det heller.
– Men vi håper virkelig at J.D.
Vance ikke er det heller.
– Ja, men implikasjonen må jo være at
det er en demokrat i stedet, fordi Vance
er liksom...
– Jeg kan jo håpe at han blir
sjovkult, at republikanerne stiller meg et rasjonelt menneske
som ikke er...
ikke har gått i barndommen og fått alle
sine sinnebruddene som en toåring pleier å ha.
– Men problemet er jo bare at er
det noe som er sikkert som banken, så
er det at demokraterne kommer til å stille
meg en så dårlig kandidat de klarer å
finne.
– Ja.
– For det gjør de hver jævla gang.
– Vi prøver...
Nå er det vel...
Jeg vet ikke hvem som er...
Nysum er vel den fremste kandidaten som jeg
forstår det nå.
– Men det er folk i det demokratiske
parti som fortsatt mener at vi burde kjøre
kamera en gang til.
– Ja.
– Så det er jo...
– Det må dere ikke fynne på å
gjøre.
– Og jeg mener, Gavin Nysum er også
skikkelig ræv.
Men jeg mener...
– Jeg kom en annen time inn i
en samtale mellom han og menn Shapiro her.
Det ene...
Altså, den første delen er veldig hyggelig.
Da sitter de og snakker om oppveksten og
hvor Shapiro kommer fra, fordi han er på
besøk hos Nysum, ikke sant?
Og så er det en del ting de
er enige om.
Og til og med Nysum begynner å snakke
om konspirasjonen som er mellom næringsliv og stat,
ikke sant?
Og begynner å si at det er jo
ikke en bra ting.
All good.
Men så skal de begynne å snakke om
forskjellige...
Begynner de å snakke om Kalifornien og om
hvordan ting går, da.
Og så sitter de bare og sånn bare...
Ja, men den statistikken...
Ja, men den bestemt...
Skikkelig holdgreie.
Gavin Nysum burde jo være permanent diskvalifisert fra
noe som helst office noen sted etter å
ha vært gubernøring i Kalifornien, for det har
virkelig gått ræv.
Men problemet med Gavin Nysum er at han
er jævlig flink.
Altså, han er flink til å snakke for
seg, han er flink til å innrette retorikken
og treffe og sånn.
I motsetning til Kamala, som er sånn helt
klodder i han.
Altså, hun kan jo ikke være smart.
Altså, hun har kommet seg noen studier som
tilsier at hun kan lære seg ting, liksom,
men...
Hun er ikke politisk smart, i hvert fall.
Og det var veldig tydelig i forrige nominasjonsrunde
da hun stilte mot Biden og andre.
Hun ble jo...
Hun ble vasket ut helt i begynnelsen, for
du er så dårlig at du kommer deg
ikke gjennom første avstemning engang.
Hun ble vasket ut av en dame som
hele systemet skulle ha vekk, for det var
jo hun, Tulsi Gabbard.
Og så skal det sies at jeg hadde
mer sansen for Tulsi Gabbard den gangen enn
det jeg har nå.
Fordi hun også fremstår for meg som et
intellektuelt havari.
Det er vel den enkle beskrivelsen.
Ja, nei, og hun har jo hatt noen
issues.
Jeg klarer ikke å fri meg fra å
like Tulsi litt, men jeg er nok ikke
enig med henne i alt, nei.
Jeg synes hun har kommet med mer og
mer Trump-retorisk sva, da.
Hun imponerte ikke på Syria, og det er
en del ting som er bæ.
Men hun har i hvert fall beundringsverdig vært
en sånn fritenker, og det er verdt å
verdsette i det demokratiske partiet i hvert fall,
for det er ganske klamt.
Men det er i hvert fall ironisk, symptomatisk,
bekrefter Møsks ironilov, det morsomste, og til åplekse
det rareste, mest underholdende utfallet er mest sannsynlig,
at Bobby Kennedy og Tulsi Gabbard er deler
av Trumps administrasjon nå, fra begge har vært
i det demokratiske primærvalget forrige runde.
Konklusjonen må jo bli at Trump er en
smittsom sykdom, så de blir negativt påvirket, så
dommer i hav og unge og sånn.
Det er min konklusjon på det.
Men det til masse, eller Gud vet.
Nei, dette Trump-greiene er bare trist.
Og så er det selvfølgelig trist å tenke
på at alternativet var kabla.
Og så var ingen i Norge som ga
det å bruke noe særlig tid på hvor
horribelt dårlig hun er som kandidat.
Men la oss håpe at vi kommer i
trekking.
Skal vi avslutte med det positive?
Ja.
Vi kan se til Argentina før hun gitt
lys og varme.
La oss bare gjøre det.
Ja, mer Millei, mindre alt annet.
Ja.
Skal vi si at det var dagens?
Det var det.
Ha en fortreffelig dag.
God aften.
Har du ris eller ros?
Kritikk, forslag, spørsmål eller noe annet, så finner
du all kontaktinfo på sidlinja.transistor.fm