Velkommen til Sidelinja, podkassen for politisk hjemløsning.
Klimavenner.
Og de som tenker at Paris er best
uten avtaler.
Rundt bor i dag hippieøkonom Arne Eidshagen, globalist
Trond Sørensen, klimafornekter J.K.Balsersen og meg
selv, Vegard Nøttes.
Ja, litt sånn internasjonalt tema i dag.
Vi tenkte klima.
Klimapolitikk, tenker jeg vi sier.
Fordi det er forskjell på klima og klimapolitikk
her, det er ganske viktig.
Klima i den allmenne politiske forstanden.
Så lærte jeg egentlig noe nytt her, det
er at Norge har ikke en klimapolitikk, men
vi har en utslippspolitikk.
Det er en vesentlig forskjell, faktisk.
En klimapolitikk, den vil ha en påviktning på
klima, mens det vi har er en utslippspolitikk,
som kun har en påviktning på utslippene våre,
men som på ingen måte gjør verden bedre
på det ene klima man har.
Men det er jo ganske ærlig at man
sier det man kan bevege.
Dette var det en fyr som kommenterte på
Facebook-føggen til vår venn Skjøli, og gjorde
et poeng av, og skjøli bare, ja, det
har du faktisk helt rett i, og det
skal jeg ta meg i vare å ta
med.
For det endrer alltid, vi har en utslippspolitikk,
vi har ikke en klimapolitikk nå.
Du, Balthusersen, jeg har introdusert deg som klimafornekter,
jeg er litt spøkefullt, men ...
Det er fornekter enn betegnelsen.
Det er en netopp, du er en fornekter.
Men generelt så har du, du har i
hvert fall vært skeptisk til mange av tiltakene
i mange år.
Det stemmer.
Noen bestemte tiltak du har vært skeptisk til?
De aller fleste tiltakene har jeg vært skeptisk
til.
Så du hater klima, du?
Nei, jeg setter pris på klima, jeg, og
jeg ser jo det slik at karbondioksid, det
er jo en drivhusgass, den har egenskaper som
gjør at den absorberer stråling.
Og klimarealistene som jeg er medlem i, der
vil du stort sett finne folk som er
helt med på de strålingsabsorberende egenskapene til karbondioksid.
Men så er jo dette klimasystemet, altså atmosfæren,
hydrosfæren, et ganske komplekst system.
Slik at det er ikke så enkelt som
at vi pøser karbondioksid, kulledioksid ut i atmosfæren,
og så er alt av klimaendringer, noe som
er forårsaket av moderne menneskelig aktivitet.
Men selvfølgelig, det kan være påvirkning, menneskelig aktivitet
kan påvirke klima, og til og med i
betydelig grad.
Men hvis Lille Norge skal sitte med sine
klimatiltak, så er jo ikke det bare det
at vi som hele menneskeheten kan styre klima,
men vi sitter i Lille Norge og tror
at med våre små tiltak, så skal vi
styre klima.
Det er jo enda mer galskap.
Vi skal jo være sånn bjelles her, vi
skal gå foran med et godt eksempel, offre
oss på det internasjonale altere, og så skal
de andre se hvor riktig og godt det
er og ønske å gjøre som oss.
Det kommer de til å gjøre.
Bli fattige og like.
Det skal jo sies at vi prøvde jo
det, og så ser det ut som EU
nå innså at dette var en jævlig dum
bjelles her for å følge etter.
La oss gå en litt annen vei.
Skal vi ta utgangspunktet for det, da?
Fordi Norge har jo vedtatt sine klimakraver, meldt
disse inn til FN og Parisavtalen og så
videre.
Det er ikke mulig å reversere disse kravene,
eller trekke disse månedene, det går ikke an.
Det er vel både vedtatt i lovsform, og
rapportert til FN, og i tillegg så har
man en avtale med EU hvor Norge forplikter
seg.
Ja, men EU...
Forplikter seg ikke.
EU forplikter seg ikke, fordi i EU så
begynner det å bli mange land nå, inklusiv
Tyskland og...
Hva skal vi si?
Et lite øyeblikk.
Dette her går skitsideways, og dette går dårlig,
og dette kan vi ikke gjøre.
Jeg leverte en høringsuttalelse til disse klimamålene, og
det jeg anbefalte var at klimaloven må oppheves,
og at Parisavtalen fratrøs.
Det blir kanskje den eneste muligheten Norge har
for å gjøre noe med dette.
Å endre norsk lov på dette, det krever
et simpelt flertall i Stortinget, så det er
jo aldri menet mål, Gunna.
Nå kommer vi ut av avtaler.
Det kommer nok til å gjøre litt vondt
hvis man må begynne å trekke seg fra
Parisavtalen.
Jeg er ikke sikker på om Arbeiderpartiet og
Høyre og NDG er så giret på akkurat
den biten der.
Jeg er ikke sikker på om Arbeiderpartiet og
Høyre kommer til å være der sånn til
å protestere.
Nei, men det som er utfordringen, det er
jo når EU ikke sier at vi skal
ikke melde inn mål faktisk, fordi dette begynner
å gjøre så vondt at dette vil ikke
vi være med på.
Så sitter man med følgende problem i Norge.
Norge har jo basert seg på hjelp av
EU til å ta frem til en tredjedel
av de kuttene.
Når EU ikke har tenkt å ta de
kuttene, så sitter Norge med et problem, for
da må vi ta alle de kuttene selv
på et eller annet vis.
Enten i form av å gjøre tiltak i
Norge, eller vi kjøper kvoter, ikke sant?
Her er det jo verdt å minne om
at det er jo ekstra vanskelig å kutte
utslipp i Norge, fordi så mye av strømproduksjonen
er grønn i utgangspunktet.
Så du må virkelig være kreativ for å
få ned utslippene.
Vi har en energimiks som er ganske unik,
og det er vel det eneste som har
en bedre energimiks enn det er i Island.
Norge og den norske regjeringen har satt Norge
i en skikkelig knipe, som jeg synes det
er veldig rart at ikke det skrives mer
om i de store mediene.
Jeg har sett litt av en sånn leserinnlegg,
og debatter om det.
Jeg tror det er sånn, her må vi
alle være på lagholdning, også litt sånn som
man så i pandemien, at du blir ugglesett
av hvis du skulle ha noe litt annerledes
syn på et eller annet.
Det er veldig viktig at vi tar feil
på likt.
Det er så rart, for det handler veldig
mye om disse klimaregnskapene.
Man driver og finregner på ulike typer utslipp
i Norge, mens Norges bidrag til utslipp, det
er jo på en måte olje- og
gassproduksjon.
Så gjør man sånne ting som at man
flytter for eksempel litt aluminiumproduksjon til Kina.
Da går det på deres regnskap, ikke på
vårt regnskap.
Så frakter vi det litt etterpå.
Det er mye rart i denne sammenhengen.
Så har vi det med skog.
Vi har ikke med skogen i regnskapet.
Og de argumentene som ble brukt i det
notatet som det Kongelige Klima- og Miljødepartementet
sendte på høring tidligere i år, det hovedargumentet
for ikke å ta med skog, er at
vi har ikke tatt med skog før, og
derfor må alle endringer gi et positivt bidrag
til ikke å øke det som vi pøser
ut i atmosfæren.
Og siden vi ikke har tatt med skog
før, så skal vi alltid ha, endringer skal
alltid være i et netto bidrag, og hvis
vi tar med skog, så gir det et
netto bidrag peilvei.
Positivt utveier en eller annen baseline som for
oss holdt skog utenfor.
Som Solberg visst nok skal ha sagt ved
en anledning, vi kan ikke ta med skog,
fordi det har vi ikke gjort før.
Du snakket om at man måtte ta feil
på likt, men jeg synes jeg så tegn
til ulydighet her, og veldig positivt sånn.
Selvfølgelig skriver vi jo støttet stadig inn og
innlegger i forskjellige aviser og sånt.
Det har han gjort en gang til, men
det som var forskjellen, det var at denne
gangen hadde han med seg Asbjørn Torvanger fra
Cicero.
Deret jobb er klima, klima, klima og klima.
Så begynner de faktisk å snakke øye til
øye, og skrive sammen, de går løs på
det manglende, beregninger av kostnader og så videre.
Det er et eller annet med at når
man har kommet dit hvor kalde ytterpunkter Øystein
og ytterpunkter Cicero begynner å bli enige om
at det som er viktig her, det går
man glipp av, og man gjør feil.
Så tenker jeg at da blir det vanskelig
for alle å ta feil på likt, fordi
det begynner å bli så mange stemmer fra
forskjellige sider som sier, nei, til og med
dette her fungerer ikke sånn som dere har
tenkt at det skal gjøres.
Men det oppleves jo som at vi er
på vei inn i et stemningsskift også på
disse tingene, hvor både i en statsministerduell under
valgkampen nå hvor kostnader bringer seg på regnestykket
til Øystein direkte, og blir bare avvist av
Erna og Jonas.
Men FRP som eksempel er opptatt av at
vi skal faktisk snakke om disse kostnadene, disse
regnestykkene, eller de manglende regnestykkene nå.
Det er helt åpenbart at det er i
ferd med å gå av moten i EU
og henrette industrien, fordi det blir kostbart, og
man blir svært fattig veldig snart hvis man
ikke slutter.
Og det er ikke basert på en klimapolitikk,
det er basert på en europeisk utslippspolitikk, ikke
sant?
Fordi det påvirker ingenting utenfor, det påvirker ikke
noe, det har ikke noe si for klima
om Europa og andre slutter å eksistere, ikke
sant?
De utslippene er små.
Problemet mitt med begrepet utslippspolitikk, eller du kan
godt si at det er en lite effektiv
utslippspolitikk i dette tilfellet, men Tyskland har jo
måttet fyre opp igjen kølekraftverk, så de slipper
jo plutselig ut mer enn de gjorde, og
produserer mindre strøm.
De stenger ned kølekraftverk på Svalberg.
Nå tenkte du liksom at politikkene tredjevis nådde
de målene de hadde, ikke?
Ja, men det er jo helt målbo i
alle ledd.
Det er det.
Du kan si at Tyskland prøvde seg på
en utslippspolitikk som gikk i stikk motsatt resultat
av det Tyskland prøvde, og nå?
Og det høres jo bare ut som helt
klassisk politikk på mange måter.
Så har vi et av de nyeste galskapsfenomenene,
og det er jo da metanhemmere.
Ja, hvilket ...
Noe skal man bruke tiden på, Baltus.
Selvfølgelig.
Det er det jeg lurer på, for disse
metanhemmere, altså gress som ligger på bakken og
råtner, det blir jo metan det også.
Hvor lang tid tar det?
Det er jo råttelsesprosess kontra hvor fort mye
raskere vokser gresset hvis du får masse ...
Dette gresset blir liggende og råttet i bakken.
Jeg tror vel, bare for the facts of
it, så er det en annen prosess når
det råtner på bakken enn når det, la
oss si, råtner gjennom kua, da.
Det er nok en raskere prosess.
Ja.
Du begynner å si at det blir mer
metan relativt til CO2.
Ja, ikke sant?
For dette er jo bare spørsmålet om hvilke
molekyler du lager av de samme bestanddelene, ikke
sant?
Hvor CO2 er mindre potent enn metan, og
at du får litt mer metan og litt
mindre CO2 ut av kua enn du får
om det råtner på bakken.
Nå spekulerer jeg helt vilt, altså.
Men jeg går ut ifra at det er
et eller annet regnestykke der som peker i
en sånn type retning.
Jeg føler at du er veldig ...
Du er veldig optimistisk på vegne av disse
menneskene som vet av livspolitikken din.
Ja, og siden det kommer fra de samme
folkene som har vettatt europeisk klimapolitikk og industri
-dødspolitikk, så er det klart at nå er
jeg veldig storsinnet med det.
Disse vettakene kommer stort sett fra folk som
ikke leser de dokumentene de vet av.
Ja, det virker det å være en viss
allergi mot, om vi kan si det sånn.
Ja, et annet tiltak kunne jo være å
få biffen sin fra Argentina.
Langreist biff.
Ja, det hadde vært fint.
Jeg ville ikke gå på det norske klimabudgetet,
mener du?
Så har du disse som mobber folk i
sosiale medier.
Ja, du tror at du dør av melken
hvis du får den melken som kommer fra
kure med metanhemmere.
Men det er nok ikke så mange av
dem som tror at du positivt dør av
det.
Men det har noe med risiko og hva
man oppnår med tiltakene, og det sett i
forhold til hverandre, så det henger ikke på
greia.
Men jeg kan jo forstå, ut fra det
perspektivet man ser de facto eksisterer i politikken,
at det viktigste er å gjøre noe, ikke
hva det koster.
Og hvis det er holdningen man har til
den politikken man er for, så er det
klart at når noen stiller spørsmål ved disse
metanhemmerne, så er det jo veldig vanskelig å
si at det er en sånn nyansert fleresøglet
begrunnelse.
Du må jo være en sånn new age
-gjerning som tror at metanhemmere er dødelige for
kjøttforbruket.
Vi skal nå, klimabollene, koste hva det koster
vil.
Jeg har sett noen regnestykker på effekten av
de der metanhemmerne, sånn som det er beregnet.
Og det er liksom ikke kjempeimponerende.
Det er en kostnad, altså rene kroner, for
å tilsette dette Boverer-greiene til fore.
Og så må de gjøres ganske precist, eller
så ødelegger du effekten av det.
Og du har en jevnt gående kostnad, forever,
for å gjøre en justering av beholdningen av
metan i atmosfæren.
Fordi husstyrhold er et beholdningsspørsmål.
Metan er kortlivet i atmosfæren, så det betyr
at har du en million kyr, så har
du en konstant mengde gass i atmosfæren som
normaliserer seg etter noen år, ikke sant?
Til et eller annet nivå.
Og så tilsetter du metanhemmer, så senker du
det nivået med 30 prosent, eller et eller
annet sånt nå.
Altså det som kan spores til kyr.
Men den senkningen er jo da en engangseffekt,
men kostnaden er evigvarende.
Som forekommer meg, og jeg kan ikke noe
om temaet i seg selv, men å betale
for alltid for en engangseffekt høres ut som
dårlig business for meg.
Men det er mulig du kan noe mer
om dette, Balsersen?
Du er veldig godt inne på noe der.
Det er jo sånn, det funker.
Det er jo det.
Men en ting som slo meg, nå var
jeg til stede da Mann Fremland, og så
var det rapporten fra Klimautvalget 2050.
Altså der var klimaminister Andreas Bjelland-Eriksen til
stede, og Martin Skanke, også ikke radioføreren, men
byråkraten som hadde levet et utvalg, og de
mutet rapporten «Omstilling til lavutslipp, veivalg for klimapolitikk
imot 2050».
Og det som er, er jo at disse
målene som har vært nevnt her, det er
jo sånn 2030-mål, hvor Norge har forpliktet
seg til å kutte 70-75%.
Men de skal jo videre også.
I 2050 skal det jo ned til 95%.
Og den følelsen jeg hadde da jeg hørte
den presentasjonen, var at «Det her tror de
ikke på selv».
Kan jeg bare få spørre, for jeg hører
disse tallene, jeg hører at de høres kjent
ut.
Men sier vi 70-75% til 2030?
Ja, fra 1990-nivå, så det er veldig
dramatisk.
Ja, for det blir 4 år og 3
måneder til 2030.
Ja, ja.
Og vi har gjort unna 12%.
Ja, og så ser vi de store bildene,
så virker det jo helt urealistisk.
Ja, men det er jo helt vanvittig.
Jeg trodde den var 75, det må jo
mene 2050 eller noe sånt.
2050 er enda tøffere.
Men vi snakker om 2050, ja.
Da snakker vi 90-95% kutt.
Disse folk er jo gærne.
Men det handler om å ha de rette
holdningene, og at vi skal oppnå dette her,
og dydsposere, så spiller det ingen rolle om
de virkelig tror på det eller ikke.
Bare sjekk meg på tallene her sånn.
Hvis jeg husker rett fra rådene med Øystein,
så har vi gjort unna 12% siden
1990.
12% siden 1990, og 18% siden
toppen.
18% siden toppen i 2011 eller noe
sånt.
Så 2011 var på topp, så la oss
bare få regnstykket stelt, og for at det
skal se best mulig ut, si at fra
2011 til i dag, 2025, så har vi
kuttet 18% poeng.
På de neste fire årene og tre månedene,
så sitter voksne mennesker i dag og tenker
at vi skal kutte ...
Nei, målet er 2035, så vi har nesten
ti år på oss.
På 2035.
Men fortsatt ti år, fordi tallet vi snakker
om er ca.
2011, så vi har brukt 14 år på
18% poeng.
Og så har vi ni år og fire
måneder.
Ja, og så må man jo ...
Logiken er jo at man tar jo de
enkleste kuttene først.
Så jo mer vi kutter, jo vanskeligere vil
det bli, og jo mer kostbart vil det
bli.
Ja, så elektrifisering av bilparken, det hadde jo
et visst bidrag, tror jeg.
Ja, 3P-drommen.
Den har du tatt ut.
Jeg er langt på vei.
Nybilsalgen nå var 98% elektrisk siste måned.
Ja, så hva er omdelen?
Det man drømmer om er for eksempel å
flytte godstransport over, så den blir helt elektrisk,
hvilket jeg ikke er klar til å se
for meg.
Jo, det gir en klimaeffekt på utslipp i
Norge, men i en større kontekst hvor du
sier at det trengs flere biler for å
gjøre samme jobb, flere mennesker for å utføre
jobben, og så videre og så videre.
Hvis du må produsere 20% flere biler
for å gjøre den samme jobben, og du
sier at produksjonen av disse bilene har et
utslipp, og det må vi jo antage at
de har, så vil jo ikke dette her
være på noe som en småting bra utslippspolitikk,
eller klimapolitikk, eller hva du vil.
Det har en påvirkning på utslipp i Norge.
Ergo er det riktig å kalle det utslippspolitikk,
og ikke klimapolitikk, for det påvirker utslippene i
Norge, men ikke klima.
Nei, altså, dette er jo det helt forstemmende
med hele denne klimadebatten, eller klimatiltaksdebatten, er at
de tiltakene de kommer med, og de målene
de setter seg, er så intenst jerndø.
Det går jo ikke an å tro på
disse tallene, med visst forbod om at vi
husker noen tall feil, eller et eller annet,
om det er 20-30 eller 20-35,
eller om det hadde vært 20-50 med
den der 75-70 prosentmålet.
20-50, så er det liksom 95 prosent
kutt, eller noe sånt, det skal være korbonitraler,
tror jeg, til 20-50.
Så den biten jeg ble et merke i
da, det var at husbrenner, det skulle være
en betydelig del av CO2-utslippet i Norge
i 20-50.
Det betyr også at er det husbrand for
mye, så sprekker vi liksom.
Skal det da deles ut internasjonale bøter?
Skal FN komme og sanksjonere oss hvis vi
har to husbrander for mye?
Men hva er, for det har vi jo
snakket om før, men det er jo så
utrolig merkelig, jeg skjønner at det er litt
plast og sånt i et hus, men det
du er ute etter, er jo ikke det
som er i kretsløpet, ikke sant?
Altså treverk og sånne ting, altså det slipper
du til å se ut om det skal,
uansett om det skjer i dag eller om
50 år, who cares liksom?
Det er jo nettobidrag fra fossile kilder, som
du er ute etter å få bort.
At man regner inn, jeg blir så skeptisk
når husbrander er i regnestykket, det er helt
annet.
Det er mye tekniske instasjoner i boliger, ikke
sant?
Jo, jeg skjønner, men det eneste som er
et nettobidrag, er det som kommer fra fossile
kilder.
Ja.
Plastikken rundt kablene liksom.
Ja, eller behandlingen av kjøkkenbenken din, kompunen din,
kjøleskapet ditt, varmt vann.
Jo, men det er jo et utslipp, ikke
sant?
Hvis det er plank i kledningen, så er
det klart, så lenge huset ikke brenner, så
er den i kledningen og brenneren, så er
den oppe hos færgen, så det er jo
et utslipp.
Reiseverk.
Men det er jo et utslipp du vil
få, før du sisterebet deg, og ikke ta
mer ennestykket.
Men for eksempel veggen din her, jeg vet
ikke hvor gammel den blokka er, men sannsynligvis
av nyere dato, så er alt reiseverket, eller
ikke reiseverket, men alt som deler av rom
og så videre, det er laget i blekk.
Man bruker ikke trevirket til å lage romdeling
lenger, man bruker blekk, ikke sant?
Blekk, hva er blekk?
–Metall.
–Ja, men hvorfor?
Jeg skjønner ikke klimabiten av det.
–Man har jo da produsert, hvis du brenner
metall, som man har produsert, så er det
noe annet.
–Men metall er jo metall etter at det
er brennt, og er det ikke det?
–Nei, det brenner opp.
Metall brenner opp.
Blekk brenner lettere enn treverk, og har dårligere
bærevenner når det blir varmt, faktisk.
–Men nå er det mulig, amatører, fysikere, kjemikerne
i meg, metall inneholder ikke karbon.
Jo, jeg skjønner at stål har litt karbon
i seg, men det er jo hovedsaklig metall,
det er jo grunnstoffer.
–Jeg vet ikke om teorien er at det
må erstattes, kanskje, eller noe sånt?
–Jo, jo, det kan man alltid forstå, du
må brenne noe diesel for å grave opp
nytt aluminium eller blekk, eller hva det er
for noe.
–Men husk dette da, det er opplevd å
vite at det vil uansett koste mer, hvis
vi ikke gjør noe, så derfor er det
kostnadene som –Kostnader som er dyre?
–Kostnadene for klimatiltakene er jo irrelevante, fordi uansett
vil kostnadene ved det vi unngår være større.
–Og så dyre som klimatiltakene er, så må
det jo være helt vanvittige kostnader.
–Det som er rart er at det er
ingen som har, det er mange som har
synset og ment noe om dette fra klimaaktivistiske
utgaver, men det er ingen som har regnet
ordentlig ut hva det koster.
–Han har ikke regnet ut hva klimakostnaden er
ved klimaendringer.
Han har kun regnet ut.
–Å ja, ja.
Det er av politikkene som er.
–Hvis man gjør, det regnes ikke, og det
slår feil ut, så vil jo det slå
ut på politikken.
–Han har jo vist til beregningen fra klimapanelet
om hvilke endringer du vil få økonomisk utifra
ulike scenarier.
–Ja, det finnes for så vidt en tabell
for, men den tabellen er jo mye dyrere
enn klimatiltakene.
Mye dyrere enn klimatiltak.
–Ja, klart det.
I hvert fall er det grunn til å
minne om estimatene på prisen på klimatiltakene på
175 milliarder kroner i året i Norge.
–Og det er moderat.
Det er veldig, veldig moderat og forsiktig konservativt.
–Forsiktig konservativt regnes ikke, for når man spør
Vatlav Smil hva han sier, så regner det
om til Norsk, og så er det 500
milliarder, ikke sant?
–Ja, ikke sant.
–I årlig kostnad.
Å få 500 milliarder i året, så tror
jeg vi kan ...
–Da ville jeg gjerne visst hva jeg fikk
for det i klimaeffekt.
–Klimaeffekt, altså ...
På sammenlignet, hva får man for 500 milliarder
årlig til å beskytte seg mot vær og
vind?
–Vi er bare i tyggegummi, liksom.
Et eller annet du kan bruke til noe.
Hvis du bare driver å danse regndans for
å tekkes klimagudene, så er det jo ...
Og det er ganske mange av disse tiltakene,
ikke sant vi kommer alltid inn på havvind,
men det er havvindskrote.
Du gjør noe som er fullstendig ulønnsomt, som
enhver som kan regne ser at dette kommer
bare til å være en kostnad.
Det kommer til å være for dyren i
alle ledd.
Du får ikke stabil kraft fra det.
Og så gjør du det likevel, liksom.
Og bare for å få eksportert den samme
gassen til Tyskland for at de skal brenne
i sted, altså, det er jo helt ...
–Det er uhjelpe til Tyskland, kalles det.
–Nå har jo også dette beriktet bygnings-energidirektivet
blitt sendt på høring.
–Ja, det er ...
–1-1,5 millioner for å oppgradere en
bolig.
–Ja, altså, det er jo noe som kommer
i dette ...
Det er en av pakket fire fra EU.
Og så var det mange som blandet sammen
tre og fire ved siste korsvei når dette
ble diskutert.
Og det var selvfølgelig en fordel for de
som visste å skille på det, men som
sto på den ene siden.
Fordi de vant jo på en måte den
debatten, fordi at de som kritiserte det ble
litt ...
De kunne liksom tas på noen faktafeil, da.
Men så er det jo realiteten at denne
ytterligere sierhøringen, den kommer da i det neste
pakket fra EU, ikke sant?
Og hvis man skal gjøre dette her, så
kommer det til å bli så dyrt at
det likner ingenting.
Og så sitter Senterpartiet som eneste som liksom
protesterer litt på det, og så viser det
seg at ja, men de har laget sin
egen sånn pakke-EU og egen beregning i
Norge som koster like mye.
Men de tenkte at det gikk bra, for
de kunne ta det på statsbudsjett, da.
–Ja, altså, jeg var på en møte hvor
Lundteigen satt i panelet og ...
Han sa at dette var ikke noe problem,
fordi at folk kan jo få støtte fra
staten for å gjennomføre disse tiltakene.
–Det er den samme firma som tenkte vi
skulle produsere melkemaskiner og traktorer i Norge, er
det ikke det?
–Og vaskemaskiner.
Ikke å få glemme.
–Sånne mennesker bør ikke slippes til et debattpanel.
Det bør slippes til på barneskolen.
–Jeg leste en gang på 90-tallet, så
leste jeg en bok som het Beskattningens begredelige
historie, som tok for seg alle mulige rare
måter folk har blitt beskattet på på gjennom
historien, og hvilke konsekvenser som har bitt seg
fast i samfunnet i dag.
Et av eksemplene er fasadebredden i Amsterdam, der
du har sånne kroker utenpå for å heise
møbler inn, for alle fasadene er skikkelig smale,
og så er husene dype.
Det var selvfølgelig fordi det var en eller
annen noldus for 300 år siden som fant
ut at man skulle beskatte bredden på fasaden.
Hvis du er to meter, så er det
så mye skatt, og hvis du er fire
meter, så er det så mye skatt, og
så begynte alle å bygge smale hus.
I England holdt de på med å telle
vinduer i stedet, og så fikk du hus
med null vinduer, og så ble det påbudt
at du måtte ha minst ett, og så
ble det hus med bare ett vinduer.
Sånn mørke, triste hus, ikke sant?
Og så var det eksempler fra, jeg tror
det var Tyrkia, fra liksom ottomanske Tyrkia.
– Osmanske.
– Ja, ok.
Ottomanska er engelsk.
– Stemmer.
– Uansett, da var det omkretsen på grunnmøllen,
så du fikk sånn bitteliten grunnmør, og så
este huset opp i andre etasje, ikke sant?
Så du fikk sånn tak over gata.
Jeg hadde lest det der sånn, og så
kom han her, jævla Lundteigen, på nyhetene, fordi
de var i regjering, eller han satt på
Storting, eller vet jeg faen, en eller annen,
det var noen ny skatteordning, og han har
altså foreslått at vi skulle måle omkretsen på
grunnmøllen for å legge boligskatt.
Og så var det illustrert på Dagsrevyen med
Lundteigen, som løper rundt et eller annet bolighus
med en sånn langt målebånd, og en eller
annen journalist i NRK, som stiller spørsmålene, ja,
men vil ikke folk bare bygge tårn da?
Nei, det trodde han ikke.
– Eller alt haner.
– Ja, nei, jeg har ikke høy tillit
til Lundteigen, det må jeg bare si.
– Det er mange sånn morsomme skattehistorie, for
eksempel de gamle lordene i Storbritannia, de slipper
jo betalt skatt hvis de reiver tak av
slottene sine, og dermed så fikk de jo
ødelagt ganske store kulturverdier.
– Det er sånn de jævla stolpene på
taket, det er hell, ass.
– Stemmer det.
– Men jeg synes det er veldig billedvis
riktig, da.
Skatt er skadelig.
Ingenting har billedvis gjort det mer enn det,
faktisk.
Ok, da ødelegger vi faktisk bygget.
Men vi har jo hatt noen sånne tilfeller
i Norge også, for det var jo en
stund som folk hadde ikke ferdigstillings, altså den
siste sluttgodkjenningen på boligene sine i Norge, fordi
at de utløste noen skatteløsninger, ikke sant?
Så det var veldig mange boliger som manglet
ferdigstillingstillatelsen sin i Norge i mange år, og
så mangler det enda for så vidt, men
nå har det ikke noe skattemessig å si,
da.
– Jeg har en god, mangeårig kollega som
skal bygge seg hytte på Rådos, tror jeg.
Hun er den eneste som betaler skatt av
boligen sin på Rådos, for hun ferdigstilt og
satte ikke sånn stolpe på taket.
Fordi alle husene der nede har jo da
en sånn stolpe som strekker seg opp mot
den etasjen som ikke er der sånn, fordi
vi er jo ikke ferdige, men vi har
ikke ferdigstilt enda.
Så alle steder så står det en sånn
stolpe opp for å markere at vi egentlig
skal ikke betale skatt på dette, men hun
fullførte da, som den eneste.
– God sosialdemokrat, kanskje?
– Ja, jeg vet ikke, hun var ikke
sånn kjempefornøyd da hun skjønte dette, men det
er ikke sånn.
– Nei, men det pleier ikke sosialdemokrater å
være når de må finne ut at regninga
kommer tilbake til dem selv.
Det er litt som sånne gule vestere i
Frankrike, som misfornøyder sosialister som har fått på
skjemaet at nå må dere betale for deres
egen sosialisme.
– Jeg hater når det skjer.
– Ja, det er en ordentlig dritt.
Men nå har vi snakket om mye som
er dumt i Europa og i Norge, og
mislykket politikk.
Skal vi se til et sted hvor de
kanskje har en mer rasjonell og fornuftig politikk?
– Viva la libertad, carajo!
– Der, ja!
– Vi skal til Argentina, skjønner jeg.
Der skjer jo veldig mye spennende, og egentlig
så er det en ...
Vi begynner på en litt så negativ tone.
Vi har jo snakket om denne mulige skandalen
med Millais søster, hvor det påstås at hun
har fått kickbacks for det offentlige kjøpet av
medisiner, og det er jo en sånn korrupsjonsgreie.
Og det har jo ført til at Millais,
som ble valgt på en sånn bølge å
representere noe nytt, i kontrast til de gamle
korrupsjons-tyngende politikerne i Argentina, som hadde kjørt
landet på ræva.
Og det her førte jo til at Millais
gjorde det veldig svagt i lokalvalget i Buenos
Aires, noe som i sin tur førte til
at finansmarkedene mistet tiltro til prosessen i Argentina,
som følte til fall i verdiene på landets
statsobligasjoner, fall i okseverdiene, og ikke minst fall
i PSO-verdien.
Og det er noe som er veldig uheldig
fra Millais, mye fordi at han har kjørt
en sånn sterk PSO-politikk for å få
kontroll med inflasjonen, som selvfølgelig har vært helt
ut av kontroll i Argentina.
Og politikken har jo frem til dette punktet
vært veldig, veldig kutt.
Jeg har perspeksjoner, men jeg bare sier at
jeg hadde aldri trodd at det ville være
mulig å oppnå den typen av resultater i
Argentina som Millais har gjort i løpet av
et par år.
Men det blir jo også veldig spennende, fordi
du har en såkalt midterm-eleksjon 20.
oktober, så vi kommer til å snakke mye
mer om og komme til langt mer informerte
for å se hvordan det der går.
Men folk som mener å greie på det,
de mener at Millais trenger å få en
viss oppslutning, for egentlig å kunne fortsette prosjektet
sitt.
Og det er jo hva som vil være
et veldig kutt valg, eller ikke det, det
er jo litt sånn up for debate her,
fordi at de kommer jo på en måte
fra et veldig lavt nivå, og så er
det hans parti, La Libertad den Vense.
Men jeg synes man skulle gjerne sett da
at man fikk 35 prosent av de stretene
som er up for grabs.
Og det kommer vi til å komme tilbake
til.
Men så har det skjedd noe som er
veldig interessant, og det er det at Argentina
og Millais har gjort en avtale med Trump
og USA, som innebærer at de får swap
-linjer med den amerikanske sentralbanken.
Og det høres jo litt teknisk ut, men
da skal vi huske på det vi akkurat
snakket om, at Pesón svekket seg på Millais
svekkede posisjon, og det ødelegger politikken hans, fordi
du får ikke den inflasjonsbremsen som han er
avhengig av å få til.
Men USA stiller opp med 20 milliarder dollar
i en swap-linje, som gjør at de
kan finne på å kjøpe, altså USA vil
kjøpe Pesos hvis Pesos svekker seg.
USA har også forpliktet seg til, eller er
i hvert fall åpnet for, å kjøpe dollardenominerte
argentinske statsobligasjoner, og som vil motvirke det der
fallet, den manglende tiltroen som oppstod til argentinske
aktiver.
Unnskyld, jeg spør.
Hvis de er dollardenominerte?
Ja, det har jo å gjøre med at
statsstil er jo et ganske lite problem for
et land hvis de utstår av den egen
valuta, for da kan de alltid gjøre opp
for seg i liknakke i verdigløse penger.
Ja, ja, kjøper settelpreset.
Men problemet for et land som Argentina er
det at de har hatt behov for å
låne penger i fremmed valuta, og det kan
du på en måte ikke bare, og du
kan ikke bare trylle frem dollar, hvis du
er argentinsk sentralbank, og det har gjort at
de endte i mistehold, og sånn at de
klarte ikke å gjøre opp for seg på
de obligasjonene.
Og det er jo en skandal, ikke sant?
Altså, for å ta en anekdote, det er
jo ikke så kjempe mange år siden, og
så la oss si, og jeg tror allerede
så kort tid tilbake som åretusen skiftes, så
fantes det også norske statsobligasjoner i fremmed valuta.
For eksempel så var det en stor eurodollar
-issue av Kingdom of Norway i kanadiske dollar,
fordi de klarte ikke å gjøre en eller
annen finansdepartement, gjorde en eller annen deal med
Goldman Sachs, hvor de fikk en lavere rente
på soppe, luni versus greenback dollar.
Så pussy nok var det en stor Kingdom
of Norway-utstedelse i kanadiske dollar.
Så duktig kun i prinsippet tenkte at Norges
Bank ikke ville være i stand til å
gjøre opp for seg, hvis ting stod like
dårlig til her som de gjorde i Argentina.
Men i hvert fall kan man si at
denne støtten er helt sikkert veldig kjærkommen.
Men vi står jo selvfølgelig fortsatt overfor den
utfordringen og så er Millei i en posisjon
til faktisk å fikse Argentina.
Jeg har jo sagt at av og til
at jeg kommer til å ende i tårer,
og så har jeg sagt at det kanskje
ser bedre ut nå og sånn.
Så jeg er litt sånn vinglet mellom de
to ståstedene.
– Du holder tårekanalene i beredskap.
– Jeg gjør det.
– Men jeg tenker det er en bra
ting denne, fordi når markedet reagerer så tydelig
på den politiske endringen, så blir det så
synlig at det er en oppvekker eller en
korrigering av velgerne som da også må gjøre
sammen nye tanker.
Ok, greit, søsteren hans var kanskje ute og
syklet, men all over så er dette en
politikk vi vil ha.
– Det er helt opplagt at det markedet
forteller Argentina ved veien der.
Uten Millei er Argentina på et veldig dårlig
sted.
Det er forresten en annen detalj med disse
avtalene.
Det drar til at USA krever at Argentina
sier at besvappavtalen med Kina, som er interessant
på flere måter, fordi det sier noe om
USAs motivasjon for å inngå en slik støttende
avtale, fordi at de gjerne vil blokkere Kinas
innflytelse i andre steder.
Nå er det vel kanskje ikke noe grunn
til å tro at Millei er noen Maoist,
men Kina er flinke til å kjøpe seg
innflytelser rundt omkring i verden.
– Skal jo si det sånn at i
Kina er alle Maoistene vel døde.
Selv om det ser ut som det gjør.
– Har du sett, Xi har dukket opp
i samme adress av og til.
Har de plutselig drevet med litt sånn planøkonomi
bort der igjen, og det går jo...
– Det kommer ikke med en god dag.
– Det går dit det går, for å
si det sånn.
– Vi har fortatt det portrettet av Mao.
– Ja, men økonomisk styringen der har vel
vært mer kapital.
– Men jeg tror grunnleggende sett, det kommer
til å bli veldig spennende senere i måneden
når det er mellomvalg i Argentina, og det
kommer til å komme veldig hardt selv tilbake
med.
Vi kommer til å dekke det mye nærmere
når vi kommer dit.
– Det føles jo nesten som vi må
ha sånn valgvake igjen.
– Ja, jeg håper vi får innput nok
til å ha et ordentlig valgvake, det hadde
gjort seg bra.
– Ja, velger vi å ha valgvake over
et valg hvor vi bryr oss om utfallet?
– Ja, ikke sant?
Det er desto bedre.
– Ja, ja.
– Det er kanskje egentlig det som er
å si om Argentina, akkurat på...
Ja, forresten, det er så rart.
Jeg har sjekket Båden Sveriges Times før i
dag, og så fant jeg ut at det
er jo ikke det eneste de gjør, Båden,
der borte i Argentina, for å få dollarinntekter.
Det er jo valutoen deres er en press,
ikke sant, så de vil ha dollar inn.
Og så har jeg oppdaget en annen sak
som er plutselig det at de har jo
eksporttoll i Argentina, og dermed så...
Men så hadde Millet han innført en sånn
48-timers fri periode, hvor fortollen på soya,
mais og veta gikk i null.
Og det førte da til en enorm vekst
i eksporten, og jeg visste ikke hva som
skjedde, syv milliarder dollar i dollarinntekter.
Men også litt sånn, jeg skulle ikke kalle
det misnøye innenlands, for man mente at det
var råværehandlerne som hadde tjent på dette, og
ikke bønder, liksom.
Men ja, sånn er det jo med politikk,
hvis politikken handler om å få dollarinntekter, så
gjør du det som er effektivt for å
gjøre det.
Ok, vi har snakket en del om drapet
på Charlie Kirk, og reaksjonene på det.
Men fra en posisjon der langt de fleste
i den norske debatten ikke kjenner eller kjente
til Charlie Kirk, før denne nyheten kom, og
så måtte journalister og alle brålese seg opp
på det, og da kom jo dommen ganske
fort at dette var en høyere ekstrem mørke
mann.
Det var en fyr som mellom linjerne fortjente
å dø, og det var nok det beste
fallmennheten hadde han bare blitt skutt.
Det var i hvert fall litt under overflaten,
så er det ganske mange som har snakket
sånn om det.
Men jeg tror vel vi rundt bordet her
kjente bedre til Kirk enn mange andre, men
det er jo ikke som vi satt og
nyfulte med på det.
Men du, Baltzersen, du har jo faktisk møtt
mannen.
Altså når man går rundt nedi Arndal under
den bryktede uken, så er jo man ikke
enig med folk rundt der, og man kan
føle det som et slags uenighetsfellesskap.
Og jeg har vært noen ganger på en
amerikansk konferanse som heter Freedom Fest, som begynte
i Las Vegas.
Årlig konferanse.
I forbindelse med pandemien begynte de å veksle
mellom Las Vegas og et annet sted i
USA.
Så annet hvert år i Las Vegas, annet
hvert år et tilfeldig sted, ellers i USA.
Og et av disse årene jeg var på
denne konferansen, så gikk jeg rundt, lik som
man gjør i Arndal, der hvor det er
stands og så videre, rundt på ekspogulvet.
Og så passerer jeg en stand der en
mann som nykkehilser til meg.
Jeg husker ikke min respons da, men jeg
gikk nok rundt i dress med sløyfe og
en kobberhatt, og sannsynligvis har jeg løftet så
vidt på hatten som svarer på den nykkehilsen.
Og det er jo litt spesielt å tenke
tilbake på denne avstandshilsen når jeg da noen
år senere ser en video av samme mann
sitte på en stol, og plutselig så går
det hull på halsen, og blodet strømmer ut
som om det er fra en tappekran.
Jeg tenker at nå er det litt annen
kultur i USA enn det er i Norge,
men det å ha en personlighet hvor du
bare hilser på tilfeldige mennesker som går forbi,
jeg tenker at det er en hyggelig guest
som tyder på at du kanskje ikke er
Hitler.
– Hvem heter Hitler hilser også på folk,
vet du.
– Jeg har aldri sett en tale eller
noen som helst av Hitler hvor ikke han
ser skikkelig sint og su og grint ut.
– Har du ikke hørt Mannerheim-opptaket?
– Nei, kanskje ikke.
Det kan jo være at det er tyske
språk jeg reagerer på, jeg bare synes det
hører sint ut.
– Er det det eneste opptaket der han
ikke har tatt haler?
Jeg har hørt om det.
– Det er lydmannen i den jernbanebongene som
de møtte seg i.
Han lot opptaket stå på da Hitler og
Mannerheim bare satt og plødret opp i Finland.
Så det er jo 10-12 minutter med
Hitler med innestemme.
Da høres han ut som en litt annen
fyr.
– Jeg har jo hørt rykter om at
det ikke var noe utgangsår.
Det tyder jo på at det var en
typ av jaktabnesjon som er slik at den
utvider seg i den den treffer nå.
Slik som 22.
juli-mannen brukte på Utøya.
Så oppre skal i størst mulig grad bli
skadet av kulen.
Hvis det er en hel kule som stort
sett går igjennom, så gjør den jo mindre
skade.
Men hvis man ser hvordan dette treffer, så
hadde det ikke spilt noen roll hvilken munisjon
man brukte.
Skyter du av hovedpulsåret i halsen, så skrur
du av kranen helt umiddelbart.
Da bryter den av.
Sånne spekulasjoner er ikke så spesielt relevante.
Mannen ble skutt og drept.
That's it.
Det er et ytterlig spørsmål.
Hvorfor ble det en så stor greie i
norske medier?
Du skjønner jo det godt.
I hjemlandet er et politisk attentat selvfølgelig et
tema.
Det er litt rart at i Norge får
man så mye oppmerksomhet.
Du får veldig sterke meninger.
Det er nærmest folk som sier at han
fikk som fortjent.
Jeg tror jeg har forklaringen på det.
Det er ikke en norsk presse som var
så godt informert og skjønte at dette var
viktig.
Men vi lever i en verden hvor du
får greie på ting via sosiale medier i
løpet av minutter.
Sannsynligvis har noen i Norge også sett dette
live.
Dermed er det plutselig en blanding av befolkningen
som alle uttrykker noe om dette så tett
at mediene fanger det og skjønner at her
har vi en jobb å gjøre som de
ikke er i stand til å gjøre.
Men det er en sånn kjennsang.
Norsk presse aner ikke hvem denne fyren var.
Det er USA-eksperter som måtte lese seg
opp for å finne ut hvem dette var
for en fyr.
Samtidig har vi en befolkning i Norge, en
litt yngre befolkning, som kjenner veldig godt til
mannen som har følt han i flere år.
Enighet eller uenighet.
Når du da får en pressedekning som sier
halvparten finner helt håreisende, så driver det debatten
videre på et helt annet grunnlag.
Da presser det seg frem med noe som
normalt sett ikke ville vært ...
Det er en tendens som jeg synes er
litt leit, at pressene tenker særlig på NRK's
ansvar.
At de putter alle som har ikke helt
norske sosialdemokratiske holdninger inn i en ytterhøyre boks,
hvor de lett blir associert med de verste
tullingene som finnes.
Jeg tror det ligger litt grunnlaget for at
den typen haterespons som er unorsk i sin
natur.
I Norge og mediene tror jeg sliter litt
med å skjønne skillet.
De sier du har demokraterne og republikanerne.
Så skjønner de ikke at innenfor demokraterne kan
du dele opp i mange segmenter, og et
av disse er det konservative.
Han var midt i det konservative.
Det betyr ikke han har stått midt i
det republikanske.
Men i Norge klarer man ikke helt å
skjønne forskjellen på dette.
Midt i det konservative er ikke det kanten
av amerikansk politikk på noen måte.
Veldig langt unna.
Den ene tingen er det du sier, at
pressedekningen uopplest og uinformert gir et veldig skjevt
og veldig uverdig bilde av en fyr som
bare har blitt skutt på Åpengate.
Du snakker om jakteamnesjonen som ABB brukte på
Utøya, når NRK klarer å drasse inn en
professor fra et eller annet loft som klarer
å sammenligne Charlie Kirk, han som ble skutt
med ABB, og ikke han som skyter.
Så er det noe med at det er
så skjevt og rart og merkelig at man
reagerer på den basis.
Men den andre siden av det, og det
må jeg nok innrømme at er det som
har gjort et litt sånn uutslettelig inntrykk på
meg, er å se reaksjonene fra så mange
på litt sleivete på venstre siden, og det
er et mindretall og alt det der, men
det er så mye og så stort og
så mange som gotter seg over at et
uskyldig menneske er blitt tatt livet av for
åpent sene.
En ting er Amrit Kaur, og det har
vi snakket om, men hun er bare et
symptom på en mye større underskog av dypt
udemokratiske, voldsfantasierende holdninger som ingen ser ut til
å ta noe ordentlig oppgjør med.
Ja, man sparket henne ut av Rødt, eller
av Røde Ungdom.
Fint, men det er the bare minimum.
Av ledelsen?
Ja, og vi har skrytt av ledelsen i
Rødt for at de agerte fort, effektivt, tydelig,
utvedtydelig.
Sånn skal det gjøres, og det er ikke
noe mer jeg krever, men det er altså
så mange, og du finner mange i Norge,
du finner mange i USA, du finner masse,
masse, masse på det der Blue Sky, der
alle de snille menneskene er.
Selvfølgelig.
Det er litt sånn, det føles som Konstantin
Kissen, vi snakket om det med Åstin, at
han nevnte at han har ikke følt det
sånn som dette siden 9-11.
At det føles som et vannskilde på et
vis, fordi du får kledd av ondskapen, eller
du ser noe som du ikke helt var
deg bevisst at var der.
På 9-11 så var det sånn naken
terror mot uskyldighet i hvile.
Denne gangen, i hvert fall hvis jeg tolker
Kissen riktig, og det er i hvert fall
en riktig tolkning av min egen reaksjon på
det, det å se denne nakne brutaliteten og
grusomheten i mennesker jeg oppfatter som medborgere.
At man har en eller annen forakt for
politiske motstandere som går langt forbi hva jeg
egentlig var meg bevisst at var der.
Og så har man jo sett denne røyken
før, ikke sant?
Vi snakket om det, at det var en
rød ungdomsleder som måtte gå for 15 år
siden også fordi de hadde gjort et opptak
på et narspill hvor de satt og fantaserte
om hvem de skulle henrette først når de
kom til makten.
Men det er jo tydelig at disse voldsfantasiene
er en sånn gjennomgående tema i visse miljøer
på en viss side av politikken.
Og det jeg kan si med ganske stor
sikkerhet er at det er ikke et gjennomgående
tema på vår side av politikken.
Og jeg sier det med en viss sikkerhet
fordi jeg har sett Lysklimt bli kjeppjaget ut
av møter jeg har vært på.
Fordi han prøver å egle seg inn på
liberalistisk eller ulike ting på det vi kaller
for høyresiden.
Og det blir respondert umiddelbart, høylikt, tydelig, uten
tvil.
Så kraftig at jeg faktisk ble litt sånn
pinlig berørt for det var så mye.
Men jeg har sett det der, jeg har
sett det på Folkfest hvor folk rett og
slett bare blir utestengt og de sitter langt
innenfor Libertariene.
Men det er et eller annet med at
grensene er trukket opp.
Går du nazi så er du ut og
du kommer ikke tilbake igjen.
Sånn som, that's a given.
Men tenk på hvordan de ser det for
NRK da.
De sier jo at det er antrent det
samme.
Ja, men ikke sant.
Det jeg snakker om nå setter jo denne
pressedekningen i et ytterligere perspektiv for min del.
Fordi når du ser denne underskogen og hvordan
det umskylles og bortforklares og det er hele
tiden et mindre tall.
Se på alle de demokratiske politikerne i USA.
De har jo sagt at dette var veldig
trist.
Ja, fint, men det er faktisk ikke godt
nok.
Fordi det er så mye sånne voldsfantasier.
Hvis du ser opptak fra Portland, Oregon, nå,
i dag, i går og i forrige års.
Du ser disse Antifa-rasshøla fly rundt.
Lokalbefolkningen kan ikke reise hjem til sin egen
hjem fordi de blir truet med juling.
Folk som rapporterer det.
Jo, men så er jo Antifa, ja.
Ja, men ikke sant.
Det er jo det mest parodiske.
Det er virkelig turbo-rasshølene i den offentlige
livet for tiden.
I det seneste så har jeg gått gjennom
talelistene på Freedomfest for flere år.
Så fant jeg at Charlie Kirk stod på
talelisten i 2016, jeg tror det var første
året.
I 2017 så ble han hovedtaler, det som
de kaller featured speaker.
Og så var han på scenen i 2018,
og igjen i 2024, det er de fire
årene jeg har funnet.
Jeg har debattert som foredragsholder, det var i
2019, da stod han ikke på talelisten.
Så vi har ikke vært på talelisten i
samme år, men likevel så er vi da
talerkolleger ved Freedomfest.
På samme konferanse.
Og dette er nok en konferanse som ikke
vil tilåte at en nazist stod på talelisten
deres.
Det du nønte med at folk blir kjøpjaget
ut fra Polefest og andre...
La meg bare ta NRK-perspektivet her sånn.
Det du sier nå er tull fordi det
var en nazist-konferanse.
Det er ikke sant.
Din nazi.
Og dette er jo da, når jeg er
på Freedomfest, så tenker jeg ofte på uenigheter
jeg har med de som er der, og
jeg har jo noen synspunkter som ikke deles
helt med amerikanske liberalister og konservater.
Ja, de ønsker ikke et kongehus.
Men da dette drapet skjedde, dette attentatet skjedde,
så kjente jeg mye mer på fellesskapsdelen av
dette uenighetsfellesskap.
Og på Freedomfest har jeg ofte hørt Freedomfest
referert til som en familie.
Og jeg tok ikke det så veldig mye
inn over meg de gangene det ble nevnt.
Men da dette attentatet skjedde, så opplevde jeg
den tilknytning som kunne rettverdiggjøre den familiehenvisningen.
Og når da, som du nevnte, denne personen
sitter i Dags 18 Studio og trekker paralleller
mellom Charlie Kirk og 22.
juli-mannen, så når Charlie Kirk er en
foredragsholder-kollega av meg ved den amerikanske konferansen,
så tar jeg det faktisk litt personlig når
det sånt skjer.
Ja, denne professordama, i enhver normale versjon av
verden så hadde hun blitt avskilt der og
da av programleder.
Slutt å snakke.
Gå ut av studio.
Dette går ikke.
Hadde Dags 18-redaksjonen hatt noen verdi, så
hadde de ikke tatt den inn.
Det er et eller annet med det.
Men jeg føler litt at alle de som
hele tiden skulle deflecte til å snakke om
hva for en forferdelig fyr Charlie Kirk var,
hadde det som å drive med det enda.
Du har folk som Gressvigg, som fremdeles, bare
for dagen sin er ute, Charlie Kirk var
en fælt rasist, som kjører den greia enda.
Fredrik Gressvigg er en notorisk løgner og alkohol...
Det er en fyr som ikke bør snakke
sånn.
Jeg støtter ikke attentatet, men...
Men når man hele tiden er en av
de som løper foran for å på en
måte male svartelike, så løper man også for
svar for alle de som tar til ordet
for denne politiske valget, for du skjermer dem.
Du gir dem på mange måter den...
Hva skal jeg si for meg?
Du sier at de fortjener å beskyttes fra
den kritikken som de egentlig burde få, ved
å deflecte og deflecte og deflecte og ta
dette inn på hva for en forferdelig fyr
det var.
Det er helt potagelig.
La oss bruke Gressvigg som eksempel.
Han må lyve om eksplisitte, helt klare løgner
for å sverte Kirk med det han prøver
å sverte med, altså ufullstendige sitater tatt ut
av kontekst, som alle som ikke gidder å
gjøre research eller forstå hva de snakker om
har gjort i denne perioden.
Og Stephen King har vært en fryktelig...
Løftig forfatter.
Han burde holdt seg til å skrive bøker,
så det er han god på.
Det er han flink til.
Selv han, beklaget at han hadde brukt disse
sitatene, selv han, og han er fan i
meg gæren, men han er da bedre enn
Gressvigg.
Gressvigg var ute og slang så mye med
leppa, så han måtte jo slette denne ex
-kontoen sin igjen.
Var det slettet av kontoen nå?
Nei, han hadde gjennompritt den da.
Han fikk jo så mye smekk tilbake igjen
at han valgte å ta ned kontoen sin
et døgn, og så var det opp igjen.
Og så er det tilbake til å gjøre
akkurat det han har gjort hele veien.
Kan du skjønne?
Fordi han driver en podcast som heter Fredrik
og Shahid løser ingenting, eller sånn.
Ja, veldig riktig navn på en podcast med
han i.
Ja, men det er en av Norges største
podcaster.
Drevet av en ren løgnhals.
Sånn manipulator og joksmaker.
Der kan du se at vi trenger redaktørstyrke
-medier, Vegard.
Det er derfor vi har tre redaktører her.
Fyre!
Fyre i dag.
Ja, det har vi ikke fortalt deg, Baltersen,
men du er redaktør i dag, bare så
du vet det.
Takk for det.
Vi har sørget for at alle her er
redaktører hver gang de går på, slik at
vi er et redaktørstyrke-medier, og dermed tør
å stole på.
Vi har tatt konsekvensen av det lønnene.
Vi gjør som lønnene sier.
Jeg var inne på LinkedIn og så en
post der som var laget i forbindelse med
attentatet mot Kirk.
Så kommenterte jeg og viste til at det
er en del av dette her som er
løsrevende sitater og hva andre sier om Kirk.
Jeg vet ikke om det tok til til
orientering, men viste fortsatt til at Kirk mente
at skjevet var i søppel.
Da viste jeg til en video, som jeg
linket ikke inn i videoen, men en video
hvor Kirk verbalt gikk til angrep på noen
som mente at homofile ikke hørte hjemme i
den konservative bevegelsen.
Men psykologien i dette, og dette er ikke
så lett å forstå, for jeg tror ikke
det er sånn vi rundt bordet her fungerer,
men jeg lurer på om psykologien i dette
er ...
Det som er enklest er abortspørsmålet, fordi der
har Kirk et nulltoleransestå sted.
Abort er drap uansett fra unnfangelse til fødsel.
Så tar du dette inn i venstre side
av hodet ditt, og så tenker du, å,
mot abort, så du hater kvinner eller hater
kvinners valgfrihet eller noe sånt nå.
Fordi du har ikke den der målestokken i
hodet at du skal veie foster mot mor
og hensyn og ulike, sånn som det norske
abortloven for eksempel gjør, og alltid har gjort.
Men det er ikke en faktor, det er
ikke det, det er sånn, det er bare
borte, det er luft, ull.
Så tar du den analysen med deg inn
i diskusjonen, helt uavhengig av hva han har
sagt eller ikke har sagt, og så vet
du at han er kvinnehater.
Han skal ha kvinner tilbake på kjøkkenbenken og
de skal være fødemaskiner.
Og så blir det helt uvesentlig hva han
faktisk sier eller faktisk mener, eller faktisk, hvordan
han faktisk formulerer seg.
Han tar feil uansett i moralen, og så
blir det da greit å feilrepresentere det, for
du vet at han mener feil ting.
Og så blir det verre, fordi den der
abortgreia er, sett fra et norsk ståsted, kanskje
det mest ekstreme ståstedet, eller mest sånn ubesuddlet
annerledes.
Men når du kommer til disse andre sakene,
det der med svarte piloter, eller at homofile
skal steines, eller hva det nå er for
noe av disse feilsitatene som blir dratt frem,
så vet du på en måte at han
tar feil i utgangspunktet på grunn av andre
ståsteder, så det er greit å feilrepresentere dette.
Det er den eneste forklaringsmodellen jeg klarer å
få til å stemme i hodet med at
noen trekker frem et åpenbart feilsitat, kan korrigeres
på det, men de fortsetter med det.
Jeg har lyst til å gjøre et case
her, for å prøve å beskrive hvordan han
så på abort.
Og så er ikke jeg enig, men jeg
synes det er en av de mer klarerende
tingene i forhold til hvordan hans moralske ståsted
er.
Fordi han sitter i en slags debatt om
dette her, hvor de diskuterer, liksom, ja, men,
og så er det noen som sier, ja,
men, voldtekt, ikke sant?
Du er mot abort ved voldtekt.
Og så gjør han det veldig tydelig hvor
han står, han tar sammen to bilder, som
er fra sykehus før barnet er født, typ
ultralydbilder.
Så tar han de frem, og så holder
han de opp, og så sier han at
et av disse barnene er unnfanget ved voldtekt,
det andre er unnfanget i en kjernefamilie.
Kan dere fortelle meg hvem som er hvem?
Og det er hele hans greie, ikke sant?
Uavhengig av hva som er bakgrunnen for unnfangelse,
så er verdien til det som ligger i
magen den samme.
Og det er derfor han da ikke er,
sier at uavhengig av om det har vært
en voldtekt, eller incest, eller hva det nå
enn er, så er verdien til det fostret,
den er den samme uansett.
Og det er, når du har det som
utgangspunkt, så vil du også lande ned på
at uansett årsak, så er ikke selektiv abort,
eller fremforfoskelig abort, greit.
Og det er, jeg er ikke enig i
hvordan han tenker dette, men det er et
veldig tydelig bilde på hva han mener, og
hvorfor han mener det.
Det er ikke et hatestandpunkt, ikke sånn som
det er tvertimot.
Nei, og det er dette, at du går
inn i debatten med et vektregnskap over foster
- og mors råderett og verdi og alt
det der, som norsk lov, og som langt
de fleste som har et abortstandpunkt, den ene
eller den andre veien har.
Og så er det bare at han drar
verdien til fosteret langt over og helt mot
unnfangelse, ikke sant?
Fordi Gud og Jesus og alt det der.
Hvis vi går tilbake til LinkedIn-tråden, han
som hadde postet den opprinnelige posten, han avsluttet
diskusjonen med meg ved å si at jeg
vet ikke hvor du vil med denne diskusjonen,
men vi to har nok to forskjellige syn
om hvordan det er greit å omtale andre
mennesker.
Og da svarte jeg, jeg er ferdig med
denne diskusjonen, inkludert hva du antyder om meg.
Og så var det en annen person som
hoppet inn i denne tråden og henviste til
en artikkel med Reuters, som var fra Reuters,
hvor han antydde at hvis man, han skrev
med mindre, man mener at Reuters farer med
sitater som er tatt ut av sin sammenheng,
så er dette nok til å si at
Charlie Kirk hadde meninger som ikke er greie.
Og jeg gadd ikke å svare på den,
men det å kunne henvise til Reuters eller
andre tilsvarende autoriteter, jeg sier ikke at Reuters
og liknende i utgangspunktet tar feil, men det
er heller ikke noe bevis på at det
er sannheten.
Og vi har jo tilfelle med dette gymnasiet
i Kentucky, Covington Catholic, med disse gymnasiastene som
var i Washington og Washington Post laget den
historien med det, og det ble jo oppvask
i rettssystemet med det.
Så redaktørstyte medier er ikke noe man blindt
kan stole på.
Den historien der var en vekker for meg.
Satt og så på det der i samtid
mens det skjedde, og du bare ser mediene
løpe og gåre med fullstendig skjedd historie, og
så er det over.
Vi får ta mediekritikken en annen dag, men
det høres kanskje ut som en full episode
denne dagen.
Vi får samle opp litt i dag.
Husker på at å skyte folk er ikke
greit, og å være uenig er jo helt
ok.
Faktisk, vi er veldig avhengig av litt uenighet.
Og det er ikke greit å si det
er ikke greit å skyte folk, men...
Ikke sant?
Vi trenger ikke å lage forståelse for det.
Skal vi si at det var nok for
dagen?
Det kan vi gjøre.
Det var det.
Ha en fortsettelig dag.
Takk for i dag.
Hepp, hepp.
Takk for at du hører på Sidelinien podcast.
Vi vil gjerne nobrere ut, så hvis du
snakker om oss, deler oss, eller anbefaler oss
i podcast-appen din, så er det høyt
verdsatt.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av rys eller ros, kritikkforslag, spørsmål eller
noe annet, så finner du all kontaktinfo på
sidlinia.transistor.fm