Velkommen til Sidelinja, podkassen for politisk jemløsning.
Folk som mennesker, Chess It, Baba Nerda.
Og alle løvene.
Rundt bor i dag nulla motstanderne Arne og
Trond.
Nulla tilhenger og forvelger Eivind Olsnes.
Det stemmer.
Og meg selv, Vegard Nøttnes.
Kan vi starte med å si velkommen til
Løvens Hule, da?
Det blir merkelig passende, dette her, Trond.
Men velkommen, Eivind.
Tusen takk for at du kom.
Tusen takk for at jeg får komme.
Og du er jo rett og slett en
meningsmotstander av oss, på et vis.
Ja, det har jeg skjønt.
På enkelte områder sikkert, da.
Sikkert ikke på alle.
Samtidig som vi kjenner på den eksakt.
Ja.
Og som en meningsmotstander, hvordan opplever du, hvordan
har du opplevd seg i sin linje?
Nei, men altså, jeg liker jo litt beina
retorikk, og jeg er jo kritiker av en
del av det som skjer i Norge nå,
sånn som det jeg kaller klimahistorie, for eksempel,
som jeg opplever at vi er mye enige
om, så det er jo ting man kan
være enig om om.
Og da du først kom på besøk, vi
har jo snakket sammen, du sendte jo en
mail.
Du hørte på noen episoder og hadde noen
forslag og sånn, og så, åja, gammel sosialist,
ja.
Ok, det har vært litt morsomt å få
deg rundt bordet, hadde ikke det?
Og så har jo nyhetsbildet brakt oss til
at der vi begynner, i stedet for å
introdusere mildt, så begynner vi med en sak
vi er helt uenige om.
Nemlig Iran.
Så jeg tror vi skal ha en episode
senere, der vi går litt mer inn i
hvor vi er enige og uenige og sånn.
I dag så blir det mest Iran og
nyhetsbildet og sånn, men du får kaste deg
inn og rette på oss når vi tar
helt feil.
Takk for at jeg får lov.
Ok, da renner vi på.
Hva var det jeg så en annen lytter
hadde skrevet?
Nå har Ayatollahen fått sine 72 geiter.
Ja, det så jeg.
Så han har ryket, veldig store deler av
ledelsen i Iran Han har ryket med.
Litt sånn sjokken og spektakulært.
Det er ikke helt Venezuela-operasjonen, men det
ser jo ut som en side her leder
da.
Militærmessig så er det jo ikke noe å
si om hvem som er den største og
sterkeste, og kanskje en av de nummer to,
tre største og sterkeste.
Det er jo Israel, og da hjelper det
ikke for Iran å kunne si at vi
er nummer fire.
Nei.
Skal vi ta en sånn liten fakta gjennomgang
da.
Så USA kaller operasjonen sin for Epic Fury.
Israel har en parallell operasjon som heter Roaring
Lion, og det ser jo ut som etterretningsnettverket
til Israel blir brukt ganske aktivt her sånn.
Så det ser ut som det er Israel
som går etter folka, og USA etter anleggene.
Det ser jo ut som det er nok
en spektakulær reaksjon fra israelske etterretninger i forhold
til å ta ut veldig mye av ledelsene
i Iran.
Det er jo nesten sjokkerende hvor dypt inne
de er i ting.
Jeg har nesten lyst til å si det
litt frekkere.
Det er nesten sjokkerende hvor tjukke hudene den
iranske ledelsen er.
Hvis du først blir angrepet, så tar du
hele ledelsen og samler den i et møterommet.
Ja, det var forhyrrende.
Jeg vet ikke om dere har sett nå,
men det er som forstå seg på, det
sitter jo kommenterer live, så det er ingen
som vet akkurat hva som skjer.
Det er klempte an på informasjon i Israel,
det er i og for seg vanlig, men
det er jo samme i Iran, så alt
du får er offisielle Pentagon-greier.
Du vet du ikke kan stole på noe
fra Israel og Iran i øyeblikket.
Ja, og så er det X eller sånn,
samtidsvideoer.
Apropos stole på, jeg leste jo VG for
en ukes tid siden, med noen unge jenter
som sa onkel Trump kom og hjelp oss,
så ferdes denne regjeringen.
Og så tenker jeg, dette er jo fabrikkert
for å legge til rette for den norske
befolkningen som skal støtte denne krigen.
Hvor reelt er det?
Hva tenker dere?
Jeg tror du finner veldig betydelig svekkelse i
Iran, og jeg tror egentlig at på mange
vis det moralske ståstedet du har i forhold
til denne aksjonen, det kommer til å være
litt splittet.
De her skjeggelsene, de her tallene, det er
jo noen sulliker.
Jeg tror fra min ståstid så er det
å vinke farvel til dem, ingen tåre kommer
på grunn av det.
Men samtidig så er det jo at skal
du bombe deg til fred?
Jeg vet ikke om det har fungert noe
sted i verden før?
Jo, det har det.
Vi brukte store bomber i Japan, så ble
det fred.
Det er også en egen podcast, tror jeg.
Jeg er jo enig.
Vi vet når krigen sluttet, vi vet litt
om hva som ble diskutert blant oss i
japansk ledelse den gangen.
Da var det slik at når det hadde
sluppet første bomben, så var det en del
som var ivrig på fortsettet likevel, men når
det hadde sluppet andre, så minket ivren.
Nå er det slutt, gutter.
Jo, men hva skal du si?
Det er en brytning her, og det kommer
vi nok inn på i løpet av episoden.
La meg sitere Barteide, som sier at dette
er et klart brudd på folkeretten.
Ja, men det er det jo.
Det er ikke noe tvil om at det
er det, men hva faen har folkeretten vært?
Du sitter i en situasjon hvor et tyrannisk
regime får undertrykke folket i 47 år, og
folkeretten sier ingenting om det.
Alt folkeretten gjør er å gi regimerettigheter, regimeretten,
i mitt hodet.
Det er klart, jeg skal ikke sitte og
si det hele dag, selv om jeg kunne
gjort det, men mitt hovedpoeng er jo bare
at jeg stoler ikke helt på den informasjonen
vi får fra Iran.
Jeg tror det er et autoritært regime, hvor
ille det er.
Jeg vet ikke om jeg har noen kilder
som jeg stoler helt på for hvor ille
det faktisk er.
Der tror jeg vi egentlig møtes, på at
det er ikke godt å vite hva som
er riktig informasjon, og hva som er til
å stole på og ikke.
Mitt inntrykk er muligens ikke det samme som
ditt.
Det jeg ser av iranere, og nå syns
jeg jeg ser veldig mange av dem, og
det er mulig det er noen algoritmer som
fider inn det jeg vil se, som du
vet aldri, men selv NRK videreformidler jubelscenene fra
gatene, og det er ikke offisiell norsk holdning
at dette er en bra krig.
Det er sånn, ei, ei, ei, ikke glad
i mullene, men ikke glad i krig heller,
også er det norske offisielle ståsteder, står et
eller annet sted i spenningen mellom de to.
Og det er vel, jeg kan jo snakke
for meg selv da, men jeg kjenner jo
at jeg, så som jeg ser det, så
er jeg veldig på folkets side her.
Hvis det er noen skjeggaper som driver og
kødder med deg hele livet ditt, så er
det ingen i verden som har rett til
å stoppe deg fra å sparke de gutta.
Mitt syn på folkeretten er at det er
litt sånn kardemommebyloven, og det er veldig fint,
den fungerer veldig fint, helt til det kommer
en gjeng med bevepnet folk for å ta
Tobias i tårne.
Da fungerer ikke kardemommeloven så veldig godt lenger
da.
Da blir det liksom et lovverk som ikke
oppfyller ting lenger, som ikke forsvarer ting, og
blir mangelfullt, og nesten alle andre lovverk så
har vi en eller annen sikkerhetsventil som sier
at det er nødrett på et eller annet
nivå.
Så gjelder ikke dette dersom, men folkerett har
ikke det, for det er nasjoners rettigheter og
regimers rettigheter ikke folk.
Og det er en utfordring at man bruker
et navn som selvfølgelig ikke speiler hva loven
omholder.
Ja, de sier folk som en slags kollektiv.
Det er jo akkurat det som er problemet
her, at folkeretten er noe som gir land
eller stater rettigheter, mens det typiske liberalistiske stålstil
er å si at det er bare individer
som har rettigheter.
Så det er litt sånn tøysete.
Men hvis du snur på det, så kan
du si at det er mulig at det
er folkerettsargument, det er litt sånn tynt på
settetvis.
Men samtidig så er det jo ikke sånn
at du kan, at det er bra med
en veiden hvor Putin og Trump er den
som bestemmer hvem som skal være sjef i
ulike land.
Det blir jo gært.
Definitivt.
Det heter jo sammenbrydda den regelbaserte verdensorden.
Den har jo fått en del nye tilhenger
i det siste, når man ser konturerne av
hva Trump kommer til å gjøre med den.
Der må jeg jo si at jeg likte
den gamle verdenen bedre enn den nye.
Men samtidig så hadde den gamle verdenen ganske
store og gapende hull og svakhetter.
Hvorav denne troen på FN er en av
de svakhettene i mitt hodet.
Altså fordi det er så dysfunksjonelt.
Liksom de der klassiske Gaddafi er formann for
menneskerettsutvalget og det greiene der.
Gaddafi var ikke så ille.
Nei, sett med dagens øyne, så hadde han
ting å fare med.
Han burde jo ikke, han er et godt
eksempel på Libya er et godt eksempel på
et land som ikke burde vært bomba.
Det har du jo helt råd til.
La meg strekke opp en sånn skala her.
Jeg ser dette litt av et godt-
ondt perspektiv.
Så er det den norske skalaen.
Så er det fra for eller rødt-ondt
til Lib-godt, ikke sant?
Det er på en måte, ja ja.
For å trekke det opp.
Det er veldig høflig å få gjesten vår,
Trond.
Velkommen skal du være.
Han er ikke politiker, han er bare stemmekvegg.
Missinformert stemmekvegg, ja.
Men hvis vi leverer dette oppi en sånn
der, vi ser hele verden som et sånt
spekter, så tror jeg kanskje at jeg plutselig
begynner å plassere rødt som en sånn, de
er de gode, mens en del av de
tingene som er i andre deler av verden
er ikke fullt så gode.
Jeg liker jo på en måte en sånn
vestlige-orientert verden, hvor man har en del
individuelle rettigheter, og skulle selvfølgelig hatt fler.
Jeg mistenker jo også det.
Da må jeg skyte inn.
Er ikke rettighetene i Vesten på full fart
ned?
Det er jo minst en episode, det er
sikkert ti episoder om det.
Vi nærmer oss nesten en posisjon hvor vi
ikke kan moralisere lenger, vil jeg ha sagt.
Jeg vil si vi er orders of magnitude
forskjeller likevel, enda.
Selv om det går feil vei, så er
det veldig stor avstand mellom demokratier på et
eller annet nivå.
Det prøver man jo å måle på på
en eller annen merke.
Men hvis du kommer ned til et sted
som Iran, som vi snakker om i dag,
så er det liksom sånn.
Ok, du ble tatt for å drikke alkohol,
det er ti piskeslag.
Eller du viste håret ditt, det er dødsstraff.
Vi er så langt unna det.
Jeg synes ikke det er samme skala å
snakke om.
Skal vi dra og drepe ti tusen, hundre
tusen, millioner av de fordi de har et
styresett vi ikke liker?
Nei, det er ikke akseptabelt.
Kan jeg foreslå en ting?
Hvis du har et banalt eksempel, hvis du
ser en voldtekt foregå, så kan du gripe
inn, ikke sant?
Helt uten å ha spurt noen eller hva
som helst.
Du må lese situasjonen, og så hopper du
inn og så hjelper du til.
Du hjelper den svake parten.
Og så er det spørsmålet, hvordan skal man
forholde seg til et helt folk som er
undertrykt, ikke sant?
Folkerett, menneskerett, hvordan skal man prioritere disse tingene?
Min basisholdning, åpen for å pisses på for
den, men det er bare, regimer har ikke
rettigheter i seg selv.
De har rettigheter som avledes fra folket, ikke
sant?
Individer som i den grad kollektive rettigheter finnes,
så er det stamlet fra individer som har
de rettighetene.
Og mitt svar på det er vel at
jeg har sett den retorikken bli misbrukt så
mange ganger nå, at jeg stoler ikke lengre
på at vi i Vesten bruker det til
noe annet enn våre egne interesser.
Det kan jeg være enig med deg.
Jeg tenker litt sånn her at jeg liker
ikke en verdensorden hvor du har verdenspolitikk, ikke
sant?
Men samtidig så tror jeg på det at
det finnes en typisk forsmasjør situasjon, også en
typisk folkemålssituasjon hvor du liksom bare sier at
nå gjelder det ikke vanlige regler, nå må
du bare ordne opp.
Og da kan vi forstå litt reise spørsmålene.
Var vi der i tilfellet i Iran?
At noen bare måtte ordne opp?
Jeg tror kanskje ikke det, men jeg er
jo litt i tvil.
Og så har ikke du snakket om hvor
mange mennesker som har drept i demonstrasjoner her
i gang, for det er flere deler, er
det ikke det?
Det siste jeg hørte var at det kunne
være opp mot 40 000.
Det begynner å bli en stor krig.
Da blir det en sånn ødelagt platt denne
dag, det vet vi jo ikke.
Men det er jo også helt sant, det
er jo umulig å vite.
Det blir alltid best guesses.
Og selv om, det kan hende at det
kommer helt annen informasjon som snur verden på
hodet om en uke, eller om et år,
eller om fem år.
Men vi kan, hvis vi baserer oss på
en sånn tildeling, kan vi aldri gjøre noe
som helst noen gang.
Det burde vi ikke, vi burde ikke gå
til krig.
Men problemet er bare at i en verden
der det er noen som er veldig ivrig
på å holde på og si slå deg
til sine egne for den saken skill, så
er det et spørsmål om å gå forbi
den voldtekten, eller gripe inn.
Og vi vet, vi kan si med helt
sikkerhet at i Iran så skjer det ting
som absolutt ikke er ok, fra styresmakten, ikke
sant?
Du har en revolusjonsgard og et politi og
et prestestyre som går så langt over alle
støvelskaft at det er mer et spørsmål om
hvor mye galt de gjør, eller om de
gjør.
Jeg er ganske sånn ekstrem gripeinnfyr når det
kommer til å se en voldtekt på gata,
spesielt ettersom jeg er single, så ser jeg
på det som en plikt å utsette seg
for risiko.
Men igjen, når det kommer til Iran, eller
hvilken som helst krig siden 2.
verdenskrig, er på en måte en egen sak,
men de andre krigene siden 2.
verdenskrig vil jeg forestå har blitt ført i
tråd med vestlige interesser, og alt blir bare
glassur på toppen med disse menneskerettighetene og alt
dette.
Kan jeg spørre om en ting?
For jeg er i og for seg enig
med deg i at sånn geopolitisk interessespill ligger
bak veldig mye av det som skjer, og
det ser man jo veldig tydelig med at
man kan få inngripen i Gaza eller i
Iran, fordi det er stormaktsinteresser involvert, og er
du i Sudan, så er det alle driter
i det, ikke sant?
Så åpenbart riktig.
Du er nødt til å ha stormaktsinteresse, eller
interesser for de som skal gripe inn, egeninteresse.
Men det gjelder jo på alle sider, ikke
sant?
Sånn, Russland har ikke gått inn i Ukraina
av sine gode hjerter, de har gått inn
av egeninteresse.
Jeg har jo egenpodcast på det, men ja,
det er jo egeninteresser, selvfølgelig.
Det er det.
Så på et eller annet vis så kan
du stipulere at omtrent alle parter i ulike
konflikter har en eller annen form for egeninteresse.
Og så er det et spørsmål, da har
du noe moralsk fikenblad å dekke deg bak
over hodet?
Der er det nok også et uenighetspunkt.
Jeg vil mene Russland har et veldig, veldig
lite fikenblad.
Det er litt større her, da.
Ja, ikke sant?
Og så vil jeg argumentere noe av det
samme for Iran, at det er på en
måte det iranske regimeet i seg selv har
ingen rettigheter, for det er et illegitimt regime.
Så det er as far as I'm concerned
så kunne det være sånn letters of mark
and reprisal, og hvem som helst kunne gått
og knert av de folka.
Sånn, de har frasagt seg alle rettigheter, de
har begått så mange menneskerettsbrudd og så mange
forbrytelser at, vet du hva?
Det er ingen her i verden som yter
deg i rettigheter, og reiser i utenlands så
burde de arresteres der de lander, ikke sant?
Men så er det konsekvensen av å gjøre
store ting.
Og der mener jeg jo at når USA
nå går inn i Iran, så eier du
alle glasskårene.
Ikke sant?
Ikke noe spørsmål, det er ansvaret ligger på
USA her for å ha startet og gjort
dette.
Ja, og med tanke på Afghanistan og Irak,
så har jeg jo null tillit til å
forsøke ut Syria, hvor USA, så vidt jeg
fortsatt er inne, har jeg null tillit til
USA sin evne eller ønske om å ta
vare på de glasskårene, for å si det
sånn.
Det blir kaos i beste fall.
Jeg tror det er det de ønsker, men
der tror jeg vi er mye mer enige.
Fordi, ikke sant, hvis man skiller på retorisk
da, sånn hva er den moralske teksturen i
dette?
Hva er de praktiske konsekvensene av det?
Og et tredje nivå er kanskje hvis du
ser det fra et veldig amerikansk ståsted, hvorfor
faen er det vi som skal inn og
offre blod og penger igjen?
Og det kan jeg også ha forståelse for,
ikke sant?
Hvis du er en amerikansk velger som blir
lovet no new wars, så får du dette
greiene her sånn, så er det ikke akkurat
hva du bestilte i stemmelokalet.
Ja, altså jeg likte jo Trømpledt før jeg
skjønte at han var veldig villig til å
gå til krig etter hvert da.
Men la oss forlite oss litt vekk fra
holdt på å si Midtøsten og så si
hva med tidligere Jugoslavia.
Det vi gjorde der også var per definisjon
folkerettsbrudd.
Vi gikk inn der og stoppet en krig,
og det er vel ingen tvil om at
konsekvensene av at vi gjorde det vi gjorde
der har spart tall i mange menneskeliv.
Ja, her tror jeg.
Jeg forstod det helt lenge før, og jeg
vet ikke om vi skal bruke masse tid
på det, men jeg ville diskutert det.
Der er jeg ikke litt i tvillingen.
La oss sette ned noen sånne pålere, ikke
sant?
Vi skal ha en litt løsere prat.
Men skal vi prøve å komme oss gjennom
Iran i dag?
Det er jo interessant å faktisk få korreksjoner
på.
Vi har masse greier vi bare antar, ikke
sant?
Det er ikke mye motstand rundt dette bordet.
Det er jo Arne som er hippie Arne
her, som er litt sånn blomstrygg, men han
er jo med på alt vi syns er
gøy allikevel.
Så kulere å krøtt, og det blir veldig
neo-con her, ikke sant?
Ja, for at du skjønte det, jeg så
bare en sånn meme på nettet med bilder
av Trump her, sånn Bartentan, han døde med
overskriften «You've been neo-conned».
Jeg så den, den var faktisk ganske godt
utspørt, den Barten.
Ja, det var det.
Til og med akkurat den Barten Trump ikke
liker.
Den ser veldig dum ut.
Men altså, kan vi ikke snakke litt om
hva tror vi egentlig er USAs motivasjon her?
Altså, det er jo, ja, hva skal vi
si?
Tidligere har det vært snakke om Irans atomåfentprogram,
og nå er det kanskje litt mer snakke
om regimeskifte.
Men det er jo mer, ikke sant?
Det er jo sånn geopolitisk powerplay, ikke sant?
Det er jo Irans relasjon til Russland, og
særlig jeg tror Irans relasjon til Kina er
veldig viktig her, da.
Ja, og Irans oljeeksport til Kina.
Ja, den er veldig vesentlig, fordi Kina får
jo olje veldig billig, fordi Iran er sanksjonert.
Nå skal du selge olje som er sanksjonert,
så er det veldig få å selge til,
så da må du selge den veldig billig.
Det er nok ikke en interesse USA syns,
altså, det sammenfaller veldig med amerikanske interesser.
Å få den oljen, om ikke annet, over
i et marked hvor de selv er en
del av å kunne kjøpe det.
Jeg tror det er nyttig i algoritmet å
tenke på alle USAs geopolitiske handlinger i perspektivet
hvordan påvirker dette forholdet om maktbalansen med Kina.
Det er Amerikas fokus og kommer til å
være det i 10 år fremover, eller i
hvert fall til en eller annen konflikt på
Taiwanen bryter ut.
Jeg tror det stemmer det dere sier, og
så er det vel jeg tenker, jeg ser
det på som summen av interesser.
Du har selvsagt global dominans, som dere snakker
om nå, og så har du jo at
våpenindustrien i USA har mye makt, og de
betaler mye penger til politikere.
Arbeidsplassene betyr mye over hele USA.
Og så har du jo Israel, som jeg
også vil trekke fram, som lobber mye, også
da, mot amerikanske politikere.
Der, som så ofte, tenker jeg, er det
flere interesser som sammenfaller, som resulterer i en
krig, da.
– Det tror jeg du er helt rett
i, og det er ingen tvil om at
Netanyahu's karriere har hatt som rød tråd, at
vi må sparke rumpa til Iran, og hvis
han har Trumps øre, så er det klart
at han har helt sikkert hatt en skje
eller to med i den grøten.
– Da tror jeg egentlig jeg vet hva
diskusjonene våre egentlig er.
Spørsmålet er, er USA og Israels interesser sammenfallende,
eller ikke sammenfallende, med iransk befolkning?
– Det vil jeg tro er det vesentlig
å diskutere her, faktisk.
Jeg tenker at alt jeg ser, alt jeg
hører av folk som har bakgrunn fra Iran,
eller som har studert og blitt mye tid
på Iran, så er det sånn, jo, de
interessene er nå sammenfallende.
Det er ikke gitt at de er enige
om hva resultatet skal bli enda, men de
er enige om en ting, og det er
at dette regimen må det på vekk.
Det sammenfaller vel også med noen kudere som
står litt klare å bevetene opp i der
nå.
Det er nesten sånn som liberalistene og for
det.
Fordi vi er alle enige om at regimen
må falle.
– Det er topp.
Men jeg tror vi skal tenke litt på
hva slags, altså, at det kan være noe
skjevettere med det her.
Selvfølgelig hvis du har noen eksil i Iran,
eller som har demonstrasjon nede på jernbaneplassen, så
er det nok ikke de som er veldig
glad i regimen, for jeg har jo gjerne
flyktet fra det.
Men også i Iran så kan det jo
godt hende at du har mange som på
en helt annen måte omfavner dette regimen, selv
om vi ikke sprøtt fra vårt ståsted.
– Ja, jeg tenker du har en god
del loyalister, og så tenker jeg du har
en god del som ser på et angrepp
som sitt land som du burde stå opp
for, selv om du ikke nødvendigvis elsker Mullah
-regimen.
– Kan jeg spørre deg hva ditt inntrykk
er hvis du skulle gi et anslag på
folkelig støtte for å felle Mullah-regimen kontra
at det er viktig at det overlever?
– Nei, jeg synes det er helt umulig
å si.
Jeg har ingen kilder i Iran.
Ja, det blir en digresjon.
Jeg har hatt omgang med en iransk agent
i Norge, men jeg vet ikke hvor relevant
det er i dag.
– Altså, sidlinjen er full av sidespor.
– Nå må jeg spørre.
– Har du har du datet med Harald
Etnes?
– Nei, jeg har vel kanskje hatt en
date med han, agenten, som mødte seg der.
Han har vist meg en bilde av de
to.
– Du ser også på Harald Etnes som
en håndingfelle.
– For han var så aktiv på debattforum
jeg var aktiv på, så ble jeg nysgjerrig
på ham fordi han var iraner.
Han hevde jo, han var alltid sånn die
-hard-regimesynspunktig, så jeg hadde lyst til å
møte han.
Så skjønte jeg at det hadde vært, fordi
vi begynte å drikke og sånn, og så
sa han sånn «Ja, jeg er jo ikke
det da».
Han var ganske full da, så begynte jeg
å snakke om broren hans, og så sa
han «Ja, han var jo ikke en del
av...» Det var navnet på denne iranske repertøret,
den Gardena, de har jo et retning og
alt, skjønte jeg.
Så da sa han «Ja, da var ikke
broren min en del av Gardena da», og
så tok han seg i det, og så
hadde jeg mistant at han var dypt inn
i det hele veien.
Han er en sykt dårlig agent, han er
dårlig på norsk, det er ingen nordmenn som
blir vervet av det han skriver.
Jeg opplever litt sånn...
Jeg liker å kødde med barehåret, jeg skal
ikke nekte for det, men i litt sånn
bredere perspektiv, altså her har vi jo en
del iranere som er ute i offentligheten i
Norge, og de har et, kan vi kalle
det et spekter av synspunkt.
Jeg finner ikke veldig mange som er regimetro
av de, og som er framme i offentligheten,
men du har liksom sånn Mina Bai som
er litt sånn, jeg kan ikke fordra dette
regimet, men jeg vet ikke, men jeg synes
det er helt greit å skyte, og så
har du Mahmoud Farahman som er mer, han
er nok mer ballhawk enn noen på Stortinget.
– Jeg skal bare skyte inn bare for
å legge til mer at jeg håper å
si, jeg ville egentlig aldri fortatt om han
hvis det ikke var for at han satte
broren til en kompis av meg i fengsel
i Iran, for jeg spørte han om å
hjelpe ham, og så hadde han Mahmoud Farahman
i sted i fengsel, og ble torturert og
greier, så det ble et helvete, etter det
så har jeg ikke så høye tanker om
han.
– Vi skal klare å få tak i
bedre folk å hjelpe mine venner i Iran
enn det, altså.
Det tror jeg at du...
– Nei, men jeg har jo inntrykk av
at den store diskusjonen i det eksiliranske miljøet
er en sånn for og mot Pahlavi, han
er sønnen til gamle Shan, og der har
jeg vært litt usikker, og så ser det
vel ut som for meg at muligens er
i mangel av andre samlingspunkt så kan det
se ut som flest, til og med kurdere,
sier han.
Han er nok riktig vei videre, for det
er ikke noe han tar peke på, og
så må jeg jo si at mitt inntrykk
veldig tydelig er at sinnet mot dette regimet
er så stort, og man ser sånne scener
fra Iran, fra eksiliranere, liksom alt det lille
som kommer ut fra Iran er jubelscener foran
røykskia over komplekset til Ayatollah Khamenei, og jeg
må jo si at jeg nesten syns det
er litt rørende, at etter at du, hvem
vet da om det er 3000 eller 30
000 som røyk med i det opprøret som
var tidligere, men det var da også klare,
offisielle planer om å henge, hvor mange var
det?
Det var en del tusen, som de liksom
skulle heise opp sakte med sånne kraner ute
i gaten til skrek og advarsel.
Så det er ikke et regime man ettermidst
kan forsvare, og jeg tolker heller ikke at
du forsvarer regimet, bare så det er.
– Jeg forsvarer ikke regimet, men vi skal
jo heller ikke glemme at regimet i dag
er resultat av at USA har vært inne
en gang før, ikke sant?
Og styrtet av den demokratiske valgte presidenten Mossadeg,
jeg tror det var han.
– 53.
– Ja, så det gir en dårlig smak
at USA igjen skal inn og kødde til.
– Jo, jo.
– Det ville vært et mye bedre land
i dag, vil jeg påstå, hvis ikke USA
hadde fått inn sjalen i første øyeblikk.
– Ja, men det blir jo litt kontrafaktisk
også da, med den forstanden.
Du vet jo hvordan du ville sett ut.
Men tilbake til deg, og så, nå er
det jo en del som gjennynnfører monarki i
Iran, som du i og for seg var
inne på Vegard.
Men det jeg tenker litt på her, er
hva slags situasjon er det vi er i?
Trump har jo blitt veldig ivrig nå på
å rydde opp i verden, ikke sant?
Hvis du så på Venezuela, så var han
inne og rappa og tok med seg Maduro.
Hadde operasjonen vært den samme i Iran, hadde
de bare neppa med seg at han kom
an ei og satt stiltene på retten.
Da skulle jeg i hvert fall vært på
en helt annen måte, på positivt innstilt.
– Markedsmugling og våpenbesikkelse.
– Altså, hva man tiltales for, kan jo
være så mangt.
Vi har vel mafiasjefer som har røket på
livsstil for skatteunddragelse.
– Ja, det stemmer jo det.
– Det er jo alltid en sånn greie
at når staten først finner ut at de
skal ta deg, så er det mer spørsmål
om hvordan de kan ta deg, enn om
de gjør deg, ikke sant?
For å bare holde på denne sammenligningen med
Venezuela, det virker jo som om du fikk
jo ikke noe regimeskiftet der, og om noe
så kan det jo se ut som om
USAs innblanding har sementert regime i Venezuela.
Det blir jo klinghjert.
Spørsmålet blir hvordan kommer dette her til å
funke i Iran, og det vet vi selvfølgelig
ikke nå, men det blir ikke noe trappe
på bakken i hvert fall.
– La oss peke på to ting.
Venezuela, mitt inntrykk er, fra alt jeg ser
fra opposisjonen og sånne ting, er at situasjonen
er bedre nå enn den var.
Fordi regime har fått noen få ting som
de kan telle.
De skjønner at her må vi prioritere.
– Nå har ikke Venezuela aktivt etter at
det skjedde, men har de lett på de
restriksjonene og de importproblemerne og sånn?
– Du tenker på om sanksjonene mot Venezuela
er lettet på?
Det er jeg litt usikker på.
– Det vil jo i så fall ha
mye å si uansett.
– Definitivt.
Det som har skjedd konkret er jo at
det er ganske mange opposisjonelle som er sluppet
ut av fengsel.
Det var jo hun Delsey som var ansvarlig
for den biten av forvaltningen der, og jeg
tror hun har fått ganske klare beskjed om
at det er nå skal vi se tydelige
signaler på at ting går i riktig retning
og alt det der.
Jeg må jo si at jeg synes det
er utrolig utilfredsstillende at Trump gjorde det han
gjorde og at det ikke på en måte
går fortere, eller at du får et ordentlig
demokratisk regime i Venezuela.
Hun, Machado, fredsprisen, grunnlaget for den fredsprisen er
jo i stor grad hvordan hun systematisk dokumenterte
valget også, at de stjal valget i 24,
altså Maduro-regime.
Men Trumps vilje til å gå inn der
med sjokke nå og nappe Maduro og så
la regime sitte, det var litt sånn ah,
ok.
Men så har jeg spørsmålet.
– Machado ba jo om intervensjon.
Hun sa at det ville være bra eller
noe sånt.
Og uavhengig om man synes det er en
god ting eller nei, så blir det for
meg veldig fjern til å gi fredsprisen til
en sånn person.
– Machado.
Men nå var vel beslutningen om fredsprisen, var
vel tatt en stund før det skjedde noe
i Venezuela.
– Ok, da føler jeg poeng for slutt.
– Det er sånn veldig mange som, spesielt
Trump inklusiv, som ikke helt skjønner hvordan den
prisen deles ut.
Fordi det man får prisen for i december
2025, det er den innsatsen man gjorde i
kalenderåret 2024.
Og det er liksom det er vurderingsgrunnlaget.
Og det er spesielt interessant for Trump som
var sur for at han ikke fikk denne
fredsprisen.
Fordi han ville da ha en fredspris for
å ikke ha vært president.
– Han fikk noe av det enda.
Og han var veldig fornøyd med det.
– Men jeg vil jo til dessverre ene
med ham i det, at det hadde vært
en fredspris om han ikke var president.
Så det er jo en måte å si
det på.
Det er jo ikke fredeligere uten han, på
en måte.
– Men la oss ta Venezuela-analysen over
på Iran.
Fordi vi snakket om ulike stormaksinteresser, ikke sant?
Og USA har noen interesser i dette.
Jeg tror den viktigste handler om Kina og
alliert av Kina.
Og det er jo et mønster som passer
godt med både Venezuela og Kuba og Iran.
Men USA har også interesse av at Iran
ikke skaffer seg interkontinentale ballistiske missiler og utvikler
atomvåpen.
Forståelig nok.
Gerninger med atomvåpen er det noen for mange
allerede.
Og så har man interesse av trygge verden
for Israel.
– Hvor mye tror vi på det, når
vi har et klipp fra Netanyahu som sa
det samme i 96, at nå er det
rett før.
– 14 dager før.
– Nei, nei.
Akkurat den kjøper jeg ikke.
– Nei, nei.
Jeg tar ikke stilling til tidslinja her i
det hele tatt.
Og det er vel til og med også
kjent at Khamenei selv ikke var så gira
på atomvåpen.
Fordi det er sannsynligvis en geopolitisk kalkulasjon at
dette koster mer enn det smaker.
– Sånn har jeg forstått.
– Så det er helt rimelig.
Men når USA først har gjort det de
har gjort nå, nå smelter de bomber og
granater, du er i gang, folk er drept,
så det er ikke noe vei ut av
dette igjen.
Hvis du nå ikke gjør en regimeendring, altså
hvis du nå kommer til et punkt hvor
regimen sier nå kan vi forholde det, og
så blir vi enige om at litt olje
hit og en eller annen deal, da skal
jeg love deg at det er et regime
som kommer til å få seg atomvåpen i
løpet av ganske kort, så fort det er
mulig.
– Det burde du i hvert fall.
Vi burde aldri gitt opp de planene han
hadde, for da var jo han ble jo
bomba etterpå.
Nordkorea har gledet å slippe å bli bomba,
det er kanskje et av de få landene
som, jeg skal ikke si at det burde
bli bomba, men hvis det var et land
jeg ville trukket frem, så er det vel
det.
Men uansett, når det kommer til...
– Siden jeg tror du trenger litt eller
annet tenkpasse for å resonere litt, så skal
jeg gi deg en curveball.
Nordkorea og Sørkorea, det var jo en krig
for mange år siden, og Nordkorea i dag
er en trussel fordi de har atomvåpen, og
amerikanerne trakk seg ut fordi det ble politisk
veldig tungt å bære hjemme i USA.
Men realiteten vil jeg jo si er at
hvis de hadde fullført det prosjektet, så hadde
hele Nordkorea vært et land som Sørkorea nå,
ikke delt i to, med en skikkelig gærning
i andre enden.
– Ja, det var jo en vanvittig blodig
krig.
Jeg husker ikke hvor mange millioner som døde
der, men det var fryktelig mange, det var
en utrolig høy prosent av befolkningen, og jeg
tenker det er lett å tenke at på
70 år så ville tilstanden vært langt bedre
i de to landene i gjennomsnitt, i forhold
til som det er nå.
Nettopp retorikken mot USA er jo noe det
Kim Jong-il og hans regime bruker for
å holde på makten.
– Ja, altså de har en retorikk som,
men det handler jo mer om tillært ting
nesten på et religiøst nivå.
– Det er jo ikke så rart de
hater USA.
– I Nordkorea så er det jo ingen
som har noe annet forhold til USA enn
det det blir fortalt av myndighetene hver dag.
– Men USA har jo gjevnet landene med
jorda og drept millioner.
Hvis noe sånt hadde skjedd i Norge, så
ville jo vi hatet det landet som hadde
gjort det, enten det var Russland eller et
annet land.
– Ja, ja, for all del.
Det var bare sånn, jeg vil ikke si
at den krigen var fornuftig, det var bare
det at i en sånn kontekst av at
når man først lander i situasjonen, så er
det å gjennomføre viktigere enn hvis man ikke
gjør noen ting.
– Nei, nei, nei.
– Men sånn også i Afghanistan.
– Da må man jo tro på det
du sier med hensikten av krigen, noe jeg
ikke gjør.
– Ja, jeg velger å tro på en
del, men aldri alt.
Jeg mener at hvis jeg mister alt, så
blir det helt umulig å forholde seg til
verden.
Så hvis jeg tenker at det er en
del fakta som kan stemme, men det er
alltid, sånn som for eksempel, jeg sitter og
hører mye på energidebatter, og jeg vet jo
at mye av det folk i Norge sier
er fakta.
Det kan jeg forholde meg til.
Og så er det en del de ikke
sier, og så har de en skin in
the game her og noe de vil, og
det gjør at de fremhever det som passer
de.
Så spørsmålet er det lager under som bare
på en måte er, hva er realiteten?
Det er på en måte det vi leter
etter og prøver å finne bunnen av, og
da er det noe er fakta, noe er
retorikk.
Hvor er skillet?
Den beste propagandaen er jo den som har
90% sannhet.
Ja, så det handler om å skrelle av
10%, ikke sant?
Finn det som ikke er skin in the
game her, men som bare er.
Det er det jeg er enig om.
Det stusser litt på alltid, og jeg hører
jo la meg si retorikken fra din og
deres side veldig som sluttbruker som ikke er
så mottagelig.
Og det betyr at det blir litt på
overskriftsnivå og sånn.
Men jeg har et inntrykk av at det
er en ganske systematisk mistenkeliggjøring av USA og
Vesten, som grovt over.
Jeg tror ikke jeg sier noe feil hvis
jeg sier det.
Og så når vi nå diskuterer Koreakrigen, så
trekker vi motivene til USA i tvil, med
all mulig rimelighet som vi var inne på
i sted.
Men jeg vil jo argumentere for at det
er helt rimelig å trekke motivene til Sovjetunionen
og Kina i tvil også i akkurat den
samme krigen.
Det er jeg helt enig i, men vi
må jo ta hver enkel krig for seg
selv.
Og nå er det jo en gang sånn
at det er ingen andre land som har
en sånn krigshistorie som det USA har.
Jeg lurer på om det har vært...
De har hatt fred i fire år totalt
i løpet av de siste 200 årene.
Det er helt en vild statistikk.
– Jeg har nok hørt mye av den
samme, og så tror jeg nok Russland konkurrerer
godt.
– Nei, de gjør ikke det.
– Åh...
– Da er det noen definisjonsspørsmål.
Vi kan gjøre det sammen.
Vi kan gå til fakta der, men vi
får ikke gjort det.
– Nei, nei.
Det er ikke noe å...
– Jeg mener jeg har sjekket det en
gang.
– Fair enough.
Jeg tror sikkert du har rett i at
det blir flere år eller noe sånt.
– Jeg tror en av de tingene som
gjør at USA blir mer involvert på et
større nivå, det er deres posisjon i verden.
Ikke bare som en militær makt, men også
fordi de...
Det er de som står for verdens valuta,
ikke sant?
Alt vi handler på kryss og ters av
alle grenser, nærmest Norge og Sverige, så skal
det handles i dollar.
Det å ha den kalde reservevalutaen, det medfører
en del oppgaver og plikter som du må
fylle opp i større grad enn for andre
land.
Og det gjør at de også blir dratt
mer inn i ting.
Enn det mer...
Ja, kan de...
– Reservevaluta er en veldig interessant tema, og
det er klart det er nyttig for verden
å ha en reservevaluta, og så kan det
også være veldig nyttig å være det landet
som styrer over reservevalutaen, tror jeg.
Det har veldig mye fordeler ved seg, det
er veldig mye gratis med det, og det
er ingen i USA som er villig til
å snakke om det.
– Det ser jo ut til at USA
var i stand til å drepe hele Bretton
Woods-systemet, fordi de hadde svidda for mye
penger på hvittene av krigen.
Så du kan jo gjøre det hvis du
på en måte er ankemann i systemet.
– Veldig godt argument for privatisering av valutaene,
er det ikke det, Jarne?
– Jo, det er jo klart det, takk.
– Er det sånn hardcore krypto-greier, eller?
– Fritt valutasystem, tror jeg er mye å
si.
– Ja, for jeg har kun hørt om
krypto i den forbindelse.
– Ja, men om det er krypto, eller
gull, eller bankpenger, eller statspenger, who cares liksom,
men du må ha...
Det er veldig dumt å sette samme aktør
til både å være avhengig av pengene og
styre hvordan de er, det er liksom poenget,
så skil de to.
– Det er et veldig interessant tema, at
du kan ha noen fellessynspunkt i det.
– Ja, det vil jeg nok tenke.
Og det har jeg faktisk stussa på mange
ganger.
Hvis jeg tar min egen historikk, du begynner
på sånn liberalistisk idealisme, kommer du ut og
så ser du på amerikanske valg, og så
tenker du, ja, men replikanerne som er mest
sånn markets greier, og så blir du litt
skuffet hver gang.
Og så oppdager du etterhvert at det er
litt manipulasjonen av pengesystemet er så sentralt i
hva man diskuterer eller i hva man ikke
diskuterer, egentlig.
Og når replikanerne snakker om frimarkedsreformer, så er
det egentlig bare å skru opp lånetilgangen så
mye at du får de boblende som kommer,
ikke sant?
Og når demokraterne kommer inn, så er det
å regulere ned til sosiale formål, og ingen
snakker...
Det er ikke noe reelt marked noen sted.
Det er bare manipulasjon av markedet, og jeg
tenker vel sånn med penger.
Det er klart, våpenindustrien, den ruller og går
uansett hvem som har makta i landet.
En statistikk jeg synes er veldig interessant der,
er jo at under andrevegenskrig så økte det
amerikanske forsvarsbudsjettet med 40 ganger, ikke så rart
da, fra før krigen til 1945, ikke sant?
Det som er interessant, er jo at det
egentlig aldri gikk vesentlig ned igjen.
Det har bare holdt seg på det høye
nivået, og egentlig gått opp igjen enda mer
de siste 20-30 årene.
– Og det der Eisenhower advarsel mot militær
-industriell kompleks, den var ikke upassende i det
hele tatt.
Men jeg så noe annet, og jeg deler
i og for seg det inntrykket at det
militær-industrielle kompleks er stort og mektig, og
ugjennomtrengelig og farlig, og alt det der, så
så jeg en fyr som hadde liksom gått
igjen.
Det var en sånn forsvars kommentator-analytiker, som
gått og sett på aksjekursene, og hvor mye
penger er det i disse selskapene, hvor mye
overskudd har de, og så fant han at
det er faktisk ikke så mye.
Han begynte å samle inn noen sånne suppeselskaper,
som er mektigere enn samlet forsvarsindustri.
– Men det er jo bare for at
man ikke drar effisienter.
– Litt avhengig av hvordan du regner, så
utgjør faktisk forsvarsdelen av den amerikanske kommunen som
kjuter 25 prosent av de offentlige utgiftene, meddregn
av krigsutgifter, atomvåpenprogram, du har pensjoner til veteraner,
og selvsagt ordinære forsvarsbudgettet.
Alt i alt blir det veldig store summer.
– Men det er klart, og det er
ikke urimelig å si, men det er klart
hadde vi regnet på samme måte i Norge,
så hadde vi også hatt mye mer enn
2 prosent av BNP.
– Ikke 25.
– Hæ?
– Ikke 25.
– Nei, nei, åpenbart ikke 25.
Men det er bare, det er veldig mye
sånn infrastruktur rundt forsvaret som tas av det
offentlige og ikke forsvarsbudgetet.
– Det stemmer, selvsagt.
– Hva måler du nå?
Skal man i Norge sånn, forsvarsutgifter er opp
til 5 prosent av BNP?
– Det er jo krave fra Trump, eller
fra, men jeg vet ikke om, jeg ser
jo hvordan det funker alle steder, for det
man har begynt å gjøre, er jo regnskapsstrikse
med pensjoner og sånn.
Å, ja nå, alle pensjonene til gamle offisere,
det er nå en del av forsvarsbudgetet.
Oi, nå har vi 3,5 prosent.
– Jeg tror det er stort sett å
jukse litt, for det er ganske ekstremt det
å bruke 5 prosent av BNP på forsvaret.
– Ja, det går jo ikke an, ikke
sant?
Å overgå sånne prosentmål er jo helt håpløse.
– Du setter liksom av en sum og
sier at vi skal bruke den, i stedet
for å stille spørsmålet, hva er det vi
trenger å bruke den summen som trengs?
Det er feil vei.
– Det fungerer jo som bare det.
Man satt jo ut en summe penger til
internasjonalt fredsarbeid her for et del år siden.
Bare man må forsyne dere.
– Det var mange som fikk på noe
å si.
– En ting som er interessant er jo
at Trump har effektivt klart å da, å
øke Europas forsvarsbudget med kanskje 100%, altså doblet
det med sin sporadiske og tilsynelatende tilfeldige atferd.
Han har skapt den usikkerheten som gjør at
man fant ut at kanskje vi må være
i stand til å passe på oss selv.
Jeg liker ikke måten han opererer på, men...
– Konklusjonen?
– Resultatet av det er ikke bare negativt.
– Du vil ikke innrømme at du liker
det Trump gjorde?
– Nei, altså jeg liker ikke hans tilnærming
til verden i det hele tatt, men det
er sånn blinnhørende finner også gullkorn i det
mellom, ikke sant?
Alt har hele tiden i politikk konsekvenser man
ikke får ut så.
Og de konsekvensene er gjerne flere enn det
som var målet med det man gjør.
– Jeg er ikke imot å ha et
forsvar.
Jeg tenker det er fint å bruke mye
penger på forsvar.
Det er jeg ikke liker av, at vi
skal bombe Libya og Afghanistan.
– Jeg er tilgjengelig av norsk atomvåpenprogram, så...
Jeg tenker at det ville være hundre spredte
atom stridsoler i Norge, og så hadde vi
ikke...
Da trenger vi ikke så veldig mye annet
forsvar.
Jeg har ingen tro på at Sverige eller
Finland eller Danmark kommer og tar oss på
en stund enn hva.
Så jeg er imot, for jeg tenker hvis
de samiske terroristene får kontroll på det atomvåpen
som vi fortfølgelig har...
– Jeg er mer kvedende.
– Men jeg har lyst til å ta
litt sånn kontrafaktisk greie her.
Det er jo litt sånn når vi får
nyhetene med krig i Midtøsten og Iran.
På den siden er vi jo veldig vant
til det, at det er uro i Midtøsten.
På den andre siden er det jo litt
sånn som å se en aksjonfilm.
Det er litt på avstanden.
Jeg prøver liksom å steffe meg bort når
jeg står og sier til den iranske revolusjonsguiden
at nå må dere legge ned de våpene
der, eller så kommer de og dreper dere
alle sammen.
For det er så sprøtt.
– Jeg tenker jo egentlig at Barton har
noen muligheter her som jeg ikke ser diskuteres
i offentligheten.
Vi har jo allerede en sånn fyr med
eget fredsenter nede i området der sånn.
Det kunne vært et godt tidspunkt å kæsje
inn på.
Vi har jo behalt sånn forsikringspremie til dette
greiene.
– Jeg føler at han skylder oss av
det her.
– Ja, men dette kunne være godt.
– I.P. og Rød Larsen.
– Ja, han sitter jo rett over fjorden
her.
– Kjempe muligheter å løse hele greien.
– Og det skal jo si seg at
det smelter jo i Abu Dhabi også.
– Det gjør det.
Det er jo forresten en ting som ikke
har vært touchet inn på.
Det er jo virkelig som om Irans respons
har vært veldig aggressiv i den forstanden at
de har angrepet i stort sett alle nabolandene.
Og det er i hvert fall ikke noe
hyggelig.
– Rett nok amerikanske baser i hvert tilfelle.
Så jeg tror ikke det er noe...
– Jeg har vel truffet en del.
– Det er vel skutt mot byer, ser
ut her forstått.
– Ja, jeg så et sånt lite klipp
på X av en sånn der moped-drone
som kom seilende inn.
Så ser du Burj Khalifa i bakgrunnen og
den der moped-dronen som ringer der.
Videoen ljuger selvfølgelig, men det ser jo ut
som om man er 20 meter fra og
skal treffe et eller annet park.
– Jeg så et intervju med professor Miranda
i dag.
Han er jo iransk professor og blir regnet
nesten som et talerør for regime i hvert
fall.
Hans påstand er jo at nå skal Iran
sette hardt mot hardt, og det ble også
påstått at de sender de dårligere missilene først
for å utløse diverse forsvarssystemer.
Hvor sant det er jo ikke, det vet
jeg jo ikke, men det virker jo som
de har slått nok så hardt tilbake i
dag, i de siste to dagene.
– Ja, altså det gjenstår å se, men
jeg må jo si at helt uavhengig av
hva jeg hadde av missiler på lager, hvis
jeg var i hans sko, så ville jeg
sagt akkurat det.
– 100%.
– Nå må dere passe dere, vi har
noen mye tøffere på lager, vi bare sender
dritet først.
– Jeg fikk, jeg får opp en i
ex-fienden min, en doktor med Gordon.
Det kom sånn, å faen, nå smelter det,
bombekjeller next, han er i dag i Abu
Dhabi.
Så det smelter jo tydeligvis når han bor
på hotel uten at han gikk av veldig
stress, han var sånn, ja ja, får ikke
lov til å gå ut i dag på
grunn av bomberegn, så jeg må ta til
takke med roomservice, og det så jo ikke
ut som om det var fengselsmatt, for å
si det sånn.
– En ting som jeg tenker er verdt
å trekke frem i dag, er jo poenget
om at det ble sagt at forhandlingene mellom
Iran og Israel er liksvært bra, for de
har jo vært aktive nå, som jeg skjønte
var det foregått, i USA, og han som
megler, han var fra Jordan, tror jeg, han
har sagt at det var stor fremgang.
Og det som har blitt hevda da, er
jo at når USA går på likaværel, og
enkelt sier at datene ble satt for flere
uker siden, så virker det jo ikke som
om de forhandlingene er reelle.
Som jeg tenker det er grunn til å
tro på, ja.
– Det er jeg ikke uenig med deg
i, faktisk.
Og jeg må jo si, en analyse som
er der ute, er at de forhandlingene som
har vært, så har kravene vært satt så
høyt at det er ikke noen måte Iran
kan gå med på det på, eller i
hvert fall ikke rimelig å forvente.
Og det er jo rimelig, og det er
jo et parallelt mønster til oppbygningen utenfor Venezuela.
Man har en sånn, vi kaller det en
skinnprosess, og så kommer angrepet når man er
klare.
Og jeg vet ikke om, jeg liker å
følge disse bettingmarkedene og sånn, og det har
vært relativt åpenbart relativt lenge at du flytter
ikke ned så mye materiell for ikke å
bruke det.
Jeg vet ikke helt hva som er spill
for galleriene på sånn medienivå, som nå må
bare alle befolkningene få beskjed om, vi snakker
jo, prøver, og så bare gikk det ikke.
Ja, vi gjorde det så godt vi kunne.
Og et nivå ned, er det noen reelle
forhandling noen sted?
Kanskje, kanskje ikke.
Jeg tenderer vel i din...
Forsøker man å avspore iranske myndigheter, sånn at
de skal tenke at de ikke har tenkt
å angripe?
Ja, og vi husker jo fra forrige, den
12-dagerskrigen, at det var jo forhandlinger, og
han ga en frist, en 14-dagers frist,
og så gikk det to dager, og så
var det en smell.
Så at det brukes taktisk og strategisk, og
for å lure, og vilje det, er vel
nettopp noe tvil om.
Samtidig så må man vel også anføre at
det er vel ikke noe tvil om at
Iran også har brukt forhandlinger som et sånn
hale ut tiden kort.
La oss si at vi er villige til
å forhandle mens vi forbereder forsvarverkene, mens vi
forhandler videre.
Gi litt, men ikke for mye.
Det er med alle parter, spiller vel det
spillet?
Ja, det vet jeg ikke, men i hvert
fall.
Det er klart at kanskje fra Iran stås
det, men de sier vel at de hadde
en avtale med USA.
USA vokte å gå ut av den avtalen
under Trumps forrige periode, og nå ble de
straffet.
Det fremstår bare så merkelig hele greia da,
at USA påstår egentlig de vil ha den
samme avtalen som de selv gikk ut av
under Trump til og med.
Jeg må si, jeg er litt usikker på
hvor Trump står.
Noen ganger mistenker jeg at det er egentlig
aktører som visker i ørene hans, så han
ikke får hele sannheten.
Det kan være.
Jeg merker at, og det er en far
i alle diskusjoner, at man beveger seg mellom
abstraksjonsnivåer, eller analysnivåer, eller kall det hva du
vil.
Et nivå, det øverste nivå, er den der
mellomstatlige interaksjonen.
Der må jeg jo si at jeg er
for min egen del litt interessert i hvilke
avtaler man har inngått og ikke med Iran.
I Bonn er det et illegitimt regime.
De har ikke rettigheter, de har ikke noe
de skulle sagt.
Det er banditter og forbryttere som hvis noen
skal heises opp sakte i sånne heisekraner nedi
Iran, så er det de folka.
Så tenker jeg at det å bryte avtaler
med sånne regimer er på en måte helt
innafor etisk.
Og så sett bort fra det pragmatiske.
Det kan hende at du skal inngå avtaler
i fremtiden med andre illegitime regimer, og da
må ordet ditt være verdt noe.
Men jeg tenker at det er på det
nivået det er vesentlig å analysere akkurat avtalebrudd
og ikke med et sånt regime.
Og så har jeg inntrykk av at kritikken
mot den der avtalen med Iran, den opprinnelige
avtalen, var jo at den var litt for
naiv, det var så mye rom i kantene
for Iran til å fikle litt her og
der.
Med anryking og gå 70 prosent av veien,
men ikke 80, under påskudd av sivilt.
Ja, jeg vet jo ikke, men ut fra
mine kilder så hadde Iran følt den avtalen
til punkt og prikke, og det var ingen
grunn for USA å frykte at USA, nei,
at Iran kom til å utvikle atomvåpen.
Og det har vi jo mer eller mindre
vært enige om at antagelig heller ikke hatt
intensjoner om i tida etterpå.
Nei, jeg tror i hvert fall de tidslinjene
man snakker om, tilbake til Netanyahu, nå er
det bare 14 dager igjen i 1996, sånn,
ja, åpenbart ljugeng, ikke sant?
Bekvem ljugeng.
Men at Iran, eller i hvert fall betydelige
elementer av iranske styrespakter, har ønsket å skaffe
atomvåpen, det tror jeg ikke det er noe
tvil om.
Og så tror jeg kanskje at man er
uenig internt, og så kan man diskutere tidslinjene
og hvilke eksperter man kan lene seg på,
og ikke.
Men det jeg synes er helt legitimt å
bringe opp i sammenhengen er at når vi
nå sier at USA har gått til krig
mot Iran, så er ikke det helt sant
heller.
Fordi Iran har gått til krig mot Israel
i de siste 30 årene, ikke sant?
Via proksyr, via åpne trusler om å jevne
Israel med jorda.
Ja, men det har vel vært en maktkamp
fra begge sider alt på å si.
En er bedre enn andre, på en måte.
Ja, du, ok.
Her er jeg ganske tydelig på Israel.
Jo, men det er litt forskjell i retorikken
da.
Den ene gjengen som er 90 millioner, eller
underrykker 90 millioner, får vi kanskje si, står
og sier at så snart vi får muligheten,
så skal vi bombe det flatt, liksom.
Og vi sponsor Hisbollah, vi sponsor Hamas, vi
sponsor hotene, vi sponsor alt vi kan av
ulykke.
Det sitatet jeg har hørt noen ganger, uten
at jeg har klart å finne det, så
jeg skal gjerne Hvilket da?
Hvis du klarer å finne det med at
Iran har tenkt å bombe Israel flatt, så
vil jeg gjerne se det.
Åja!
Ja, det har jeg selvfølgelig ikke for hånden,
men jeg er helt enig med deg.
For det er sånne typiske sitater som jeg
prøver å grave etter.
Ja, selvfølgelig.
Men det er veldig mye sånn snakk om
død over Israel, ikke sant?
Sånn at å finne en aggressiv retorikk, det
tror jeg ikke er vanskelig i prinsippet.
Men å finne en tidslinje for å gjøre
det, det tror jeg kanskje er verdt det.
Altså, det er jo sånne helt nøyaktige sitater.
Jeg tror nok de finnes også.
Men sånn som hvis du snakker med eksiler
og andre i Norge, da.
Så forteller de liksom om hvordan de gikk
på skolen i første klasse og startet dagen
med mantrar om død over lille Satan, død
over store Satan og da er vi tilbake
på tidlig 80-tall, ikke sant?
Og det er en sånn mantra som man
har kjørt i hele Iran på alle skoler
og så videre i mer eller mindre siden
1980.
Og det er ganske kjent.
Du finner det jo stort sett nesten alle
eksiler og andre som ikke er sånn veldig
regime tilkoblet sier bare at ja, det der
er en greie.
Problemet når man har sånn retorikk over lang
tid, da, så er det sånn spørsmålet hvor
mange som lar seg kjøpe av den som
får korruksjon hjemme eller ikke får korruksjon hjemme.
For det blir jo en slags når du
får så isolert samfunn som det Iran faktisk
blir, så blir jo, altså, hva du får
innen av informasjon og hva du får av
motbør for å liksom trigge en tankeprosess, da.
Den vil jo bli mindre jo mer isolert
samfunnet er.
Det stemmer nok.
Apropos informasjon og sånn, så er visst Vesten
veldig tungt inne i iranske tv-kanaler og
sånn sånn at det er, de får masse
informasjon fra Vesten nå.
Der de får den, det er jo veldig
mye i form av internett og så videre.
Ja, tv-kanaler, radio-kanaler Man har internasjonale
sendinger som har satt litt TV.
Jeg tror det finnes litt glans på i
Albania Ja, ja.
Og det er noen som har USA som
sponsorer, liksom.
Ja, og det er noen som gjør kjempeutslag
i verden når vi plutselig begynte å få
satt litt TV-satellitt, internett-satellitt hvor vi
kan på en måte rette informasjon, og du
kan kalle det propaganda eller vi kan kalle
det hva vi vil.
Men tilgangen blir så stor at det blir
vanskeligere å være et sånt regime som driver
og baserer seg på en sånn doktrine som
ingen skal motse, da.
Jeg lurer på, kan vi reise spørsmålet hva
er det som, hva kan vi se for
oss som en endgame her, da?
Skal vi sitere Trump?
Ja.
Skal jeg bare skyte inn kjapt her.
Hvis vi er enige om at Vesten driver
mye propaganda og bruker mye ressurser på å
påvirke Irans kooperasjon, så kommer vi jo igjen
tilbake til mitt argument om at jeg ikke
er sikker på den informasjonen som kommer ut
av Iran som da mye av den, vil
jeg mene, er ment til å påvirke oss
for å støtte disse tiltakene og dette angrepet.
Det er jo en helt rimelig innvending, for
du vet aldri hvordan de holdningene som kommer
til uttrykk er skapt, og hvor bevisst det
er, og hvor legitimt og organisk det er,
osv.
Du, vi bare nevnte så vidt de der
truslene mot Israel fra Iran.
Vi trenger ikke ta med det, men jeg
har brukt mye sjett, så det er sikkert
på deg, ikke sant?
Dette er Gemini.
Ja, men du må inn og sjekke selv,
for du kan ikke stole på noe av
greiene, mye av det er basert på Wikipedia,
som gjennom er grupt og sånn.
Ikke noe annet enn det, det er bare
citatene, og det husker jeg noe fra media
også, så det er noe greit nok, men
at Israel skal fjernes fra kartet, det mener
jeg jeg har hørt mange steder.
Nei, det citatet nå sitter jeg så i
kommelsen, men det har jeg sjekket selv.
Det som ble sagt var at Israel skulle
skulle viskes ut fra historiens historieboken, eller etter
det.
Ok, det høres jo litt sånn combative ut.
Jo, jo, jo, jeg ener det.
Oppfangsinnretorikk.
Jeg er ikke veldig glad i å slette
historien.
Men det er to sider her da, som
benger sin propaganda i sin land.
Ja, ja.
Og så har vi den fordelen at vi
relativt sett har en frire presse og en
frire meningsutveksling som gjør at det er veldig
vanskelig å kontrollere det som kommer ut fra
vestlige medier, eller fra vestlige kanaler.
Det er jeg enig i.
Sånn som vi gjør nå ville antakelig ikke
slått an så veldig Iran.
Jeg er usikker på om podcastinnspilling der er
et tema.
Eller Russland.
Så motargumentet er jo at det brukes veldig
mye ressurser og penger på å påvirke da.
Sånn at vi kan, vi er frite å
diskutere, men hvor mye redelig informasjon får vi
som bakgrunnsgrunnlag til å diskutere?
Ikke sant?
Men bare sånn for en som bare følger
nyhetsstrømmen.
Så er det veldig vanlig å ha parabolantenner
i Iran og da får man jo inn
sånne ting overalt ifra.
Ja, men det betyr jo ikke nødvendigvis at
det er en rettet propaganda.
Men det er klart du får jo opp
ting som kanskje ikke regime er så glad
for nødvendigvis.
Ja, men de har masse vestlige kanaler som
skjer på farsi og sånne språk.
Ja, ja.
Men jeg tenker da at om ikke annet
så er vi enige om at skal vi
si at potensialet for å være velinformert eller
rettinformert er på en måte større i Vesten
enn det er i Iran.
Fordi det ikke er disse eksplisite sperrene for
hva du får lov å ...
Generelt, ja.
Kanskje om Iran, nei.
Å ja, og om ...
Jeg skjønner.
Litt treg.
Jo, men ikke sant?
Hvis man det der russiske konseptet med maskerovka
som maskespill at man har en sånn idé
om at hvis vi bare oversvømmer markedet med
så mye feilinformasjon at det blir umulig å
stole på noe som helst, så gavner det
oss.
Og at hvis du er på ...
Ta Russland som eksempel, da.
Hvor du kan stenges inne for å være
regimekritisk, så får du veldig få av de
diskusjonene vi har her nå.
Nå har vi vel fire dypte regimekritiske mennesker
her i Norge, overfor det norske regimet.
Så sånn sett, så er jo det et
sunnhetstegn.
Og så betyr jo ikke det at vi
er velinformert, eller riktig informert, eller har alle
de riktige kanalene, eller noe sånt.
Men det er jo åpenbart at du kontra
oss tre, bruker ulike kilder.
Det er jo åpenbart.
Ja, ikke sant?
Og det er jo klassisk problem og jeg
møter jo helt ...
Jeg diskuterer jo veldig mye på nettet.
Det er ofte veldig vanskelig å egentlig ha
en konstruktiv debatt, sånn som jeg opplever vi
har her.
Vi snakket jo om det da du kom
inn døra.
Jeg tror jeg har forsnakket meg litt i
begynnelsen.
Og så begynte jeg å snakke om forr,
som gærningfløyen.
Og så sier du, ja, jeg stemmer for.
Jeg forsvarte ham ved at jeg sa at
han er bare stemmekveik.
Det var en mottakelse.
Ja, ikke sant?
Ja, men det er vel rimelig å avsløre
at vi har hatt ganske god stemning her
hele veien, til tross for at vi muligens
ikke ville hatt det samme regimen.
Det er bare hyggelig, og så skal vi
krangle litt.
Det er ikke sant.
Det er ikke lov i Norge 2026, du
skal egentlig ikke kunne snakke høflig med mennesker
du er skikkelig uenig med.
Er det lov?
Det er lov på mikrofon, men ikke på
nett.
Ja.
Jeg vil si at det er kanskje en
av de tingene som er det store problemet
når man diskuterer på dette.
Det er ikke sikkert at ting er ment
så skarpt som det det er som ser
ut fra avsender, og mottaker oppfatter det enda
skarpere.
Og du får ingen menneskelig kontakt, ikke sant?
Du sitter bare og mater akkurat det du
får inn, og det er ikke sikkert at
det er den beste plattformen over tid.
Det er et godt poeng.
Og så tror jeg det er en sånn
naivitet som lever i offentligheten, som sier noe
i retning av at det finnes et riktig
svar på alle spørsmål, så det er egentlig
bare et regnestykke å komme frem til det.
Og hvis du nekter å godta faktorene i
regnestykket, så er det noe gært med det.
Da er du sannsynligvis ond, for vi kaller
det for yttre sentrum at det er en
litt sånn klamt meningskonglomerat i Norge som mener
de samme tingene.
Det er eidepreid og havvinn, ikke sant?
Og så faller du utenfor det, enten det
er til for eller til liberalistene eller til
andre sånne utskudd og uønskede samfunnselementer.
Og hvis noen av dere gidder å kommentere
oss i dag, det skal være mye til
fra kommentariatet, men da har du jo Hestesko
teorien bevist igjen noen gang utenpå.
Og så skal det sies at dette stortinget
med det brede parlamentarisk ulang som finnes der,
de er jo ikke en Hestesko, de er
en helt rund sirkel.
Ytterste venstre helning av yttre sentrum til ytterste
høyre.
Arne begynte å se på hva skjer videre,
og der kan man jo spekulere i mye
rart.
Ja, som det klart man, og jeg ønsker
meg at bombene slutter å falle, at vi
får en fløyelserevolusjon, at folk danser med blomster
i håret i gata, men jeg tror jo
strengt at det ender med tårer.
Ja, ikke sant?
La meg ta den naivistiske, optimistiske versjonen, som
jeg ikke tror helt på, men jeg håper
på den, og den ligner fælt på din,
men regime ut store nok elementer av revolusjonsgarden
skjønner at dette spillet vinner vi ikke, så
du får liksom hele brigader som rekker opp
hånda og sier vi er nå på folkets
side, i håp om å bli tillit etter
at Pahlavi får sin overgangsregjering på to år
for å danne ...
Og med en liten Sianidapull i operatisk uddrag.
Ja, amerikansk kontrollert Sianidapull i nakken, så hvis
det ikke er demokratiske valg innenfor to år,
så må han få en sånn timer.
Jeg foreslår at vi får den der bryteren
på bordet her.
Ja, det er det store og mer klåsende
amerikaner nå.
Ja, det var det jeg kom til å
gjøre.
Vi hadde allsid hatt lettere for å bli
enige om når den bryteren skulle brukes rundt
bordet her enn ...
Ja, ikke sant?
Da er vi enige fra ytterste yttre venstre
til ytterste yttre høyre.
Nå er vi langt etter sko.
Jeg tror at det første som skjer nå
er at de skal krige litt til.
De skal ta ut sjøforsvar rundt skjermet og
hårmestredet.
Det tror jeg de kommer til å skyte
rimelig hardt på fremover.
Skjønte jeg at jeg har lyst til å
gjenta mitt poeng fra forrige sending litt lenger
tilbake.
Det er ikke sikkert at Trump byr seg
så veldig mye om stenging og hårmestred, og
nå kanskje ikke det egentlig er så dumt
for amerikanerne.
Det går jo bare utover Kina, det.
Jo, men jeg tror kanskje de kommer til
å gjøre det likevel.
Så sa Trump noe i en uttalelse her
om at han snakket til iranske folk, hvor
han sier at friheten ligger for dere sender,
men også det er opp til dere å
ta den.
Det er vel en oppfordring til at befolkningen
skal gjøre sitt opprør fra innsiden, fordi vi
kommer ikke inn på bakken, men vi gir
dere det vi mener dere trenger fra lufta.
Kan jeg bare underbygge det jeg sa nå,
eller den naive versjonen litt?
Vi husker tilbake, vi husker det der møte
som ble kalt inn til, israelske tretningen kaller
inn hele toppledelsen til møte og bomber det.
Altså i Iran, ikke sant?
De har så dype røtter inn i det
iranske samfunnet at de har rett og slett
stålkontroll på hvordan.
Så ser du hvordan Israel nå kan ta
ut toppledelse alle mulige steder, og så ser
du i de rapporterne vi får fra angrep
i Iran, så ser du kommentatorer som sitter
rundt i verden, de har en forventning om
at det skal komme til, du får bombing
i Teheran, du får bombing i Homs, du
får, ikke sant?
Og så ser du, og så blir det
jo bomber i en eller annen avsidesliggende landsby
her ute, hvorfor faen, ingen som forventet det,
ikke sant?
Også på andre siden av landet, også et
tredje sted, ikke sant?
Altså det er en del som ingen forutså
at skulle bombes, som nå blir bombet.
Jeg mener det Iran har drevet med de
siste årene det er å forberede seg på
denne krigen, ved å spre greiene sine ut,
og en av de videoene som går nå,
det er jo av et lager i en
av disse bynne, en av disse avsidesliggende bynne,
som er blitt bombet, så ser du det
er sånn sekundære eksplosjoner, ikke sant?
Så det er åpenbart et missillager.
Og det bærer alle kjennetegnene av det, og
alle som følger med på Ukraina har sett
de greiene mange ganger.
Og det er jo tydelig at det virker
som den alliansen mellom Israel og USA, og
jeg mistenker at det er Israel som har
kontrollen her sånn, har så tydelig oversikt over
hvor alle assets befinner seg i Iran, at
det er bare å plotte det på kartet,
og så bam, bam, bam, bam, da er
det ikke mye igjen altså.
Da er det ikke mye igjen.
Ikke sant?
Den litt artige historien med det var at
Iran opprøttet et eget sånn, en egen liten
gjeng som skulle være sånn Mossad-jegere, og
så finner man ut etterhvert at sjefen for
den gjengen er jo Mossad-agent, og 20
av folkene hans er Mossad-agenter.
Så det er liksom departementet for å bekjempe
Mossad er styrt av en Mossad-agent.
Du har tapt litt i utgangspunktet.
Mossads betretning, man kan like de eller mislike
de, men de er veldig, veldig flinke.
Flinke, kødder ikke med dem, de gutta der
liksom.
Og så er det, jeg tenker at utfordringen
på bakken det er jo at du har
en befolkning som er ubevepnet, og så har
du et regime som er bevepnet til tennene.
Og jo, de ryker jo på mye ressurser
i å krigge med USA og Israel, men
det er kanskje ikke den samme typen ressurser
som det du bruker til å slå ned
opposisjoner og demonstranter.
Verkelig med det, fordi Barton han sa at
det var bare viktig at iranske folket selv
gjorde opprør mot sine underrykkere.
Men han har ikke tatt så veldig hensyn
til bevepningsgraden på hver side.
Nei, det er et eller annet med det.
Og jeg tenker jo at alternativet amerikanerne må
gjøre er jo å slippe våpen ned i
sivilbefolkningen og holde på å si håp at
de treffer de rette menneskene.
Det gjør det nok.
Ja, men du må slippe det fra lufta.
Det er vanskelig.
Skal du frakte det inn så begynner det
å bli veldig logistikk.
Men jeg tenker jo det er jo flere
utfall enn sånn enten eller er det.
Jeg tenker jo sånn at hvis du fjerner
regimen her, så kan det jo hende at
du slipper opp trykkkokeren og setter fri etniske
konflikter som nå har vært under kontroll men
som plutselig blir fri og at det kan
være et scenario som ikke ender seg bra.
Det vil jo være det horrible utfallet.
Veltet regimen, men halt i stedet likevel.
En eller annen general som tar over etniske
konflikter over hele landet.
Det er mange å ta av hvis man
først vil.
Men hva tenker du, Eiben?
Hvordan ser du til spåkula di?
50-50 Jeg tenker kanskje Iran kommer til
å slå hele greia tilbake, selv om USA
har mye ressurser der nå, så det blir
mye bombing.
Men de har ikke tenkt å gå inn
på bakken og jeg skjønner ikke hvordan de
skal klare å presse regimen til å gå
av fra lufta.
Jeg tror ikke regimen er så svagt som
det blir forstått.
Jeg tenker denne krigen kommer mye av at
Trump vil være tøff og følge de beskjedene
han har fått av sine undersorter.
Jeg tenker ikke det er så realistisk, men
la oss si at regimen detter.
50-50 Jeg tenker det betaver et mer
sekulært regimen med støtte i garden.
Kanskje de får noen kompromisser med USA USA
må jo få dette til å fremstå som
en seier og hvis det nye regimen kan
gå med på den samme avtalen som de
hadde med USA før, så er kanskje USA
fornøyde og ting fortsatt trend som før, tenker
jeg.
Riktig.
En ting til Iran har også en veldig
lang historie med, altså Iran er ikke Libya,
det har vært dette territoriet veldig lenge 60
% av befolkningen snakker farsi 75-90%
er sydamerskimer.
Dette er ikke, jo jeg sjekka tallene i
dag faktisk.
Ja, men det er en veldig stor avstand
mellom interne tall og eksterne tall.
Jeg vet, kanskje det finnes andre tall men
jeg sjekka tallene litt ulike steder men uansett,
jeg tror ikke det, Iran er så splittet
som en del andre land.
Det ville vært forferdelig hvis det endte om
som Libya eller Syria, men jeg kan ikke
se for meg at det potensialet er til
steder like stor grad.
Men hvis du legger til grunn håp, hva
er liksom, hva er det beste utfallet vi
kan håpe på her?
Typ demokratisk land jeg er med til, det
er et folkestyre.
Det har kanskje skjedd før, men da tar
det gjerne 50 år før man bomber et
land, før ting begynner å gå bra.
Og da blir årsaksrekkene ganske diskutable etter hvert.
Ja, definitivt.
En sånn siste historisk strekk da, nå skal
vi prøve å være litt igjen kreativ.
Når vi snakker om historien og Iran vs.
Vesten, så strekker folk sånn typisk, de strekker
linjen tilbake til den iranske revolusjonen, eller har
vi gjort her før?
Hammurabi?
Jeg skal ikke tenke meg å si Hammurabi,
faktisk.
Jeg har lyst til å si Persikrigen, og
som andre ord.
Det kan jo hende at det finnes, det
ligger litt i den kulturelle bakgrunnen vår, at
det er et eller annet sånn Øst og
Vest-type konflikt.
At den fyrer litt opp under, og gjør
det litt vanskeligere å bli gode venner.
Det er jo gøy for deg som er
så gammel, at det er litt sånn kallkrig
igjen.
Ja, ikke sant?
Det er varmkrig, dette.
Underliggende kallkrig.
Jeg er ikke gammel nok til å huske
Persikrigen, da.
Nei, netto.
Det er klart at for meg er det
åpenbart linje fra kolonialisme-tida til det her
jeg vil kalle neokolonialisme egentlig.
Det betyr jo ikke at jeg er veldig
fan av regime i Iran, men jeg tenker
det handler om interesser, ikke sant?
Politikk, realpolitikk, ja.
Men vil du legge samme moralske tekstur på
nykolonialismen som gammel kolonialismen?
Jeg sliter med det ordet, ser du.
Kolonial er en dagligvarerbutikk, så jeg lurer på
hvorfor alle er sånne her dagligvarer opptatt i,
det burde hette kolonisme.
Det er jo ikke alltid dagligvarer.
Det er jo klart vi har i dag
en verden som er i stor grad basert
på korporasjoner, hvor mange av verdens største økonomier
er korporasjoner.
Større enn land i veldig mange tilfeller, men
sånn har det jo egentlig vært lenge.
Også i kolonial-tida hadde du kjempefirmaer som
tjente store penger, ikke sant?
I India, i Amerika.
Sånn at forståelig ikke noe nytt, men det
er penger som råder, da.
Det er jo den korte versjonen.
Skal vi si at det var egentlig det
vi klarte å klemme ut på Iran i
dag?
Ja, vi har fått å håpe en stund,
så kanskje vi skal la lytterne hvile bittelitt.
Skal vi gi dere fri for det, da?
Ja, og så blir det garantert mer Iran
i løpet av uka, for her skjer ting
fort, men i dag så tror jeg vi
er ferdige.
Ja, en fortreffelig dag.
Takk for oss.
Hepp, hepp!
Takk for at du hørte på sidelinjen podcast.
Snakk gjerne om oss.
Like, del og anbefale oss i podcast-appen
din, eller delta i kommentarfeltet på YouTube.
Har du ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidlinja.transistor.fm