Velkommen til Sidelinjen, podkasten for politisk hjemløse og
for folk som syder av energi.
Rundt bor i dag kjernekraftentusiast Trond Sørensen og
Maisel Vegard Nøttes, enda mer entusiastisk.
Skal vi starte med å gratulere Ola Borten
Moe med ny jobb?
Ja, det synes jeg.
Fordi de tok jo et jobbintervju i det
offentlige på podkast i Norsk Kjernekraft.
Litt uenigheter om hvem som søkte jobb, om
han søkte jobb, eller om Hesthammer headhunted han
på direkten.
Hesthammer mener at Borten Moe laget en søknad,
jeg føler at det var mer headhunting.
Ja, jeg synes i hvert fall at Hesthammer
har gjort en god rekrutering.
Helt klart.
Dette er jo ikke sånn at fyren bare
har vært politiker før, han har startet opp
selskaper før han.
Vært oljeplattformsjef.
Ja, og han har startet et oljeselskap.
Så han er jo en kompetent fyr, og
det har vi vel sagt mange ganger.
Fyr med driv og entusiasme og kunnskap og
realisme.
Ja, og så har han en veldig bra
filosofi også.
Jeg har hørt han si det rett ut,
at han ønsker seg en mindre stat.
Til tross for at han har vært senterpartist.
Det blir bare mer og mer forvirrende.
Det gjør det.
Men vi har jo nevnt tidligere, da Norsk
Kjernekraft AS oppstod, så var jo energiminister Åsland
ute, tog et kvarter, kom i Aftenposten og
gikk et kvarter og sa «Dette er ikke
aktuelt».
Nei, det var veldig fort.
Dette skulle bare avfeies, legge ned selskapet deres.
Nå rakk de ikke gjøre det, for det
fremkom også, nå må vi stjerne litt fra
podkassen til Nes, for der hadde de jo
en sånn ansatssamtale nå, mellom Heistamer og Bortenmo.
Og der fremkommer det at tre dager etterpå,
så kommer det invitasjon fra Bortenmo, som da
er undervisnings- og høyreutdanningsminister.
Han inviterer da til et slags seminar, hvor
han inviterer Norsk Kjernekraft, og han inviterer folk
fra høyskoler og så videre.
Fordi «Dette vil vi veldig gjerne lære mer
om».
Han gjør også grep, og han sørger for
at det blir veldig mer relevante utdanningsløp, og
der begynner det allerede å komme folk ut
med mastergrad på relevante fag, kjernefysikk og kjernekemi.
Men det tog veldig, veldig forskjellige tilnærminger til
verden.
Fra idioten som sier «Dette skal vi ikke
ha», til fyren som bare sier «Dette trenger
vi faktisk å lære litt mer om».
Og for å undersøke nok en gang, for
det kan ikke sies for ofte, denne såkalt
energiministeren Åsland lot seg overvise om at det
var en god idé med vindmøller i toppen
av lyktestolper.
Og nå sist tenkte han at det var
en veldig god idé å bruke inntil 35
milliarder, hvilket selvfølgelig blir 35 milliarder, i subsidier
for å utvikle litt mer havvinn.
I det hele tatt, dette er en økonomisk
alfabet.
Ja, og dette er noen slags flytende havvinn,
for dette området var så godt egnet for
flytende havvinn, for det var så djupt her
at det var umulig å bore oss på
vann.
Så det er altså idiotcursing?
Yes, men det er jo godt å høre
at det er et eller annet menneske, også
innenfor politikkens korridorer, som har en sunn tilnærming
til ting.
Jeg vet hva, jeg trenger mer kunnskap.
La meg lære, i stedet for å bare
kaste ut meningen min i tide og uttide.
Og en del av den sunne tilnærmingen til
Bård Mo er å komme seg ut av
politikken.
Ja, og innenfor kjærlighet, der han får en
direktørstilling, jeg er litt usikker på hva den
heter, men jeg mistenker jo at han kommer
til å gjøre en god jobb.
Så har vi jo en annen realist, som
er realist i flere forstander, faktisk.
Jonas Kristiansen Nørland, som har vært en aktiv
offentlig stemme en stund nå.
Måten han ble en offentlig stemme på, er
jo en historie i seg selv.
Ja, det er det.
Fordi han var en lavt nivå offentlig stemme,
fordi han hadde energisystemer som fagfelt.
Men han ble en veldig tydelig og veldig
kjent offentlig stemme, etter at rektor hans prøvde
å kaste han inn i bussen og gjøre
tingen på ingen måte han hadde grunnlag for
å gjøre.
Det kostet henne jobben, faktisk.
Som det burde.
Bakgrunnen for det var jo at Rysta Energy,
det private konsulentselskapet, hadde laget et bestillingsverk til,
om det var energiministeren eller hvem som hadde
bestilt det, vet jeg ikke.
Men her skulle det dokumenteres at kjernekraft ikke
lønte seg.
Den rapporten fikk de hjemme, fordi de betalte
for den.
Tilfeldigvis ga Nørland og hans kollega ut en
rapport på akkurat det samme, bare fagfelder vurdert,
og seriøs forskning dagen etter, som sa akkurat
det motsatte.
– Jeg hørte på Rysta selv her, og
han er fremdeles overbevist om at nå blir
det bare fornybar kraften, sol og vind, det
er det som er greia.
I hele hans tilnærming er det at fordi
man kan ha litt sol og vind på
toppen, det har man jo i en del
steder nå, så kan man snu systemet, og
så kan man ha det til å bære
grunnlast.
– Han er jo ikke så tjukk i
hodet, vel?
– Jo, han er så tjukk i hodet.
Han forstår ikke systemet.
Han er i den overbevisningen at du kan
bruke dette sol- og vindgreiene til grunnlast.
Det er ikke det han sier.
– Han sier ikke det eksplusivt, vel?
– Han sier ikke det eksplusivt, men det
han argumenterer, hvis du begynner å analysere det,
og dette er det folk som er megakompetente,
som påpekker veldig raskt, han snur systemet på
hodet, og tror at det fungerer på samme
måte, for kan du fungere med 20 %
i bånd, eller på toppen, så kan du
fungere med 80 % i bånd.
Fordi det er allerede demonstrert at det fungerer,
ikke sant?
– Som er prøvd.
Men hva er det man sier?
Det er vanskelig å få en mann til
å forstå noe han har betalt for ikke
å forstå.
Så det kan jo hende det er noe
der.
– Ja.
– Men det som ...
– Jeg venter fremdeles på at Bård Standvall
skal komme og forsøke til å snå som
han er ute av fornybar Norge.
– Ja, vi får se.
– Saken med Nørland og NTNU og rektor
var jo da at Nørland kom i skade
for å utgi seriøs forskning rett etter at
bestillingsverket hadde gått i trykken, og var freidig
nok til å si at bestillingsverket er jo
et bestillingsverk, per definisjon.
– Hele greia, hvis nok de som har
lest denne rapporten avtog, så sier de at
du må skille på oppsummeringen og selve rapporten.
For det som står i selve rapporten, er
visst og greit ikke så gærent.
Problemet er at i oppsummeringen så tillegger man
alle intensjonene man ønsker å ha og gjør
alle de uredelighetene som kan gjøres for å
oppsummere et dokument som ikke sier det du
vil.
– Men det rektor var innenfor slått med,
var at konklusjonene hennes den gang Amenuensis hadde
kommet med i en seriøs forskningsrapport, var ikke
det styresmaktene ønsket å høre.
Og i hvert fall ikke at han fløy
rundt og sa at det var noen bestillingsverk
som konkurrerte med den.
Så hun ga rett og slett en del
offentlige kommentarer som kastet Nørland under bussen.
– Det var veldig dumt, for da brålstoppet
bussen.
– Den gjorde det eget.
Og den som var under, det var rektor.
Velfortjent.
Men et av poengene og det vi tenkte
vi skulle snakke om i dag er dette
LCOE, Levelized Cost of Energy.
– Ja, og det er avhengig av hvem
du spør, veldig irrelevant eller fullstendig irrelevant.
– Ja.
– Skal vi lese en liten innledning før
vi snakker oss bort?
– Ja.
– I over ett tiår har energipolitikken i
Europa og Norge hvilt på et sentralt premiss.
Fornybar energi, vind og sol, er noe billigere
enn fossil energi og kjernekraft.
Dette premisset har blitt gjentatt til det kjedsommelige
av politikere, NGO'er og energiburokrater.
Det har vært den intellektuelle grunnmulen for det
grønne skiftet.
Men denne sannheten hviler på den spesifikke målestokken
LCOE, Levelized Cost of Electricity.
Det måler altså gjennomsnittlig nettonåverdig av kostnadene ved
å produsere elektrisitet over et kraftverks levetid, delt
på den totale mengden elektrisitet som forventes produsert.
Enkel og elegant formel.
Problemet, dokumentert av mange kilder, inklusive FN, er
at det er en farlig forenkling, fordi systemet
er mer komplekst.
Nå nylig kom det en rapport i FNs
økonomiske kommisjon for Europa, UNECE, i samarbeid med
et analysemiljø som heter Quantified Carbon, der rapporten
de kommer med egentlig erklærer hele LCOE-konseptet
for dødt som styringsverktøy, og i hvert fall
for som type nasjonal energiplanlegging.
Rapporten heter Understanding the Full System Costs of
the Electricity System.
De introduserer en ny standard, SCBOE, System Cost
Breakdown of Electricity.
Det er et fundamentalt skifte fra måten man
har sett dette på, til det Nørland har
argumentert for hele tiden.
Hvis du kommer trekkende med en vindmølle som
har kjempestore krav til enten at noen andre
kan ta energi bortfallet når vinden ikke blåser,
eller når sola ikke står på for solceller,
så er det en systemkost som vi alle
ser på strømregninga, fordi systemkosten er fire dobla
på kort tid.
Det er fordi man kommer drastende med disse
fornybare kildene, variable kildene, inn på et system
som var stabilt, og man gjør det ustabilt,
og det har en tilleggskostnad som er enorm,
men den regner man ikke med.
Hvis vi forenkler det litt, så er det
forskjellen på dette her, det er hva det
koster å kjøpe en bil, kontra hva det
koster å drifte hele transportselskapet.
Og alle skjønner at den forskjellen er veldig
stor.
Definitivt.
Jeg tror ikke det er noen som ikke
forstår det, som bare ser på strømregninga si,
ser på nettleia si, det stemmer ikke overens
med det de sier.
Og så er det jo selvfølgelig markedsprisen som
avgjør strømprisen, men nettleia di, det er ikke
et marked, det er en systemkostnad.
Ja, og det er en monopolistprising.
Så det er ikke noe press heller for
å holde den nede, så du holder bare
på med ditt i dette kongeriket som er
statnet, og så renner kostnadene på deg.
Hvis du sier at du tjener penger på
den bilen når den går, så tjener du
ikke penger på den når den står stille,
men du skal fremdeles finansiere når den står
rolig, du skal betale for sikringen, og du
skal til en viss grad ha service på
tidsintervaller, hvilket er kostnader.
Da spiller ingen rolle hva det koster å
kjøpe det, og hva den koster akkurat de
timene den går.
Nei, og la oss ta analogiene takk videre,
fordi det er ikke helt realistisk, men man
kunne jo tenke seg at det var mulig
å kjøpe en veldig dyr bil som var
veldig driftsikker, eller en veldig billig bil som
du bare kunne bruke av og til, og
du visste ikke helt når.
Hvis du driver et råsjelselskap, så er det
et regnestykke her, men hvis regnestykket staten bruker
bare ser på hva bensinene koster når bilen
kjører, så har du ikke gjort rede for
hele regnestykket.
Det er en grunn til at for eksempel
i transport så er det normal tidsavgift av
å ha en bil, altså du kjøper en
ny, så har du en sted mellom to
og fem år, fordi etter det så begynner
den å bli ustabil.
Du har brukt opp mye driftsstans og ustabilitet,
så du kan ikke stole på det lenger,
så derfor så bytter du det opp med
noe som fungerer igjen.
Men en vindmølle som lager strøm når det
blåser?
Det er 20 år, eller 25 år hvis
de er skikkelig heldige, men noe som du
aldri kan stole på.
Det du kan stole på med dem, er
at de produserer strøm akkurat når du ikke
trenger det.
Fordi hele Europa produserer strøm akkurat på likt
når det blåser.
Så produserer du ingenting når det kommer tilbake,
når vinden løyer.
Da må du ha noe annet for å
dekke opp for det, og det er kastkraft,
kjernekraft eller vannkraft.
Det er dyrt å skru av og på,
og det er helt unødvendig å gjøre det.
Fordi et sånt faktum som ligger i dette,
og la oss se bort fra Norge et
øyeblikk, fordi Norge har en helt unik posisjon
med vannreservoarer.
Hvis du er i Tyskland og bygger vindmøller,
og det du har til å dekke opp
grunnlast når vindmøllene svekter, er altså kastkraft, kølekraft
og kjernekraft.
Men ikke lenger kjernekraft?
Nei, ikke lenger kjernekraft, for den driver jo
legger ned, fordi vi er ...
Har du ikke lagt ned sitt siste nå,
tror jeg?
Lurer du på det?
Er alt nedlagt?
Ja.
Nå har du stengt det siste.
Det er ikke lenge siden du gjorde det,
eller?
Men bare den som lytter på forstår dette.
Hvis du har en vindmølle som står og
spinner når det blåser.
Når det slutter å blåse, så må noe
annet produsere den strømmen du ellers hadde fått
fra vindmøllet.
Det vil si at når du setter opp
en vindmølle i Tyskland, så må du ha
en balansekraft tilgjengelig, og det er et kraftverk.
Da må du ha et annet kraftverk som
står der og kan ta deg når vindmøllene
slutter å spinne.
Fordi i prinsippet kan alle vindmøllene stoppe på
likt.
Det gjør de jo faktisk.
Ja, og det heter dunkelflate.
Da må du altså ha bygd andre kraftverk
som kan dekke opp for det når vindmøllene
stopper.
Og de må ha betalt selv om de
står rolig i de også.
Nettopp.
Så i stedet for å kjøre ...
Jeg mener at det du typisk bygger er
gass, ikke sant?
Fordi at det er billigere å bygge gass,
er typisk bare grensekost og litt dyrere drift
enn køl og kjernekraft og sånn.
Men det er bare at du kan starte
opp fort og stoppe ned fort.
Men det er jo et vanvittig ressursløseri, for
du må bygge opp tilsvarende kapasitet som du
har fordybar i systemet for å dekke opp
for bortfallet.
Men det du kunne gjort var å bare
la være å bygge vindmøllen og så hadde
du hatt den energitilfelsen du trengte.
Ja, fordi det anlegget eksisterer allerede, og da
blir kostnaden for å drifte det per gigawatt,
terrawatt, kilowatt, hva du velger å måle det
i, lavere.
Og hadde du da tatt det som premiss,
som er et ganske enkelt premiss egentlig, at
du kan ikke stole på vindkraften, så enten
så må du ha batterier eller så må
du ha balansekraft.
Og hvis du hadde det som premiss da
du begynte å bygge, så bygger du jo
ikke gasskraft, da bygger du kjernekraft.
Nå skal jeg ta et eksempel på hvor
dårlig dette faktisk fungerer.
Tyskland bygde jo også solkraft, og så har
man liksom, man vet når på året det
virkelig ikke leverer, ikke sant?
Hvor det leverte sånn 3% av installert
kapasitet, eller totalt.
Klart å levere 3% i løpet av
vinteren.
Og så bygde man nok mer, man dobblet
mengden solkraft tilgjengelig, og nesten på kilowatten, så
leverte det akkurat like mye strøm i løpet
av vintersesongen, med dobbelt så mye installert kapasitet.
Det betyr at du har bygd dobbelt så
mye, du har fremdeles ikke en kilowatt, du
har ikke strømt deg lyspære ekstra gjennom vinteren,
selv om du har satt inn dobbelt så
mye.
Og det er jo et genuint overraskende resultat,
fordi det er dårligere enn man skulle trodd.
Man skulle jo trodde at dobbeløpene, så klarte
det 6%, ikke sant?
Men nei, det ble stående på 3%, leverte
ikke noe mer, det var ikke mulig å
hente mer ut, så det var mer eller
mindre sånn, teoretisk sett, hvis du da tar
og drar solstjellepaneler utover hele Tyskland, så ville
de hatt akkurat like mye strøm i februar,
den 14.
februar, når folk skal, det er ikke 14.
februar, de har en kjærlighetsdag eller et eller
annet sånt nå rundt i verden.
–Valentines?
–Ja.
–Sikkert.
–Folk ville vært akkurat like avhengig av skrua
lys og ha på stærringelyst 14.
februar da, som med det de hadde for
typ 10 år siden.
Det er helt, altså, av og til så
er det, energipolitikk er et sånt område hvor
det er nesten vanskelig for å formidle det,
fordi dette er så toppmålt idiotisk.
Det er sånn man ikke forstår hvordan man
ikke forstår.
Jeg skjønner ikke at det går an.
Jeg tenker liksom, vi har jo begrepet forbrytelser
mot menneskeheten.
Dette er økonomiske forbrytelser mot menneskeheten.
–Ja.
–Det er virkelig, du bare tar ressurser og
brenner dem opp i tull og symbolpolitikk.
–Det beste av alt er at disse gasskraftverkene,
kylkraftverkene, de må til en viss grad, de
må jo stå på tongen, for du kan
jo ikke skru de av, for da tar
du for lang tid å starte dem opp
igjen.
–I hvert fall ikke stå.
–Ja, jeg har altså til en viss grad,
så må du stå der og være litt
sånn, som bare er waste, på en måte.
Den porsjon for at du må ha noe
kraftig å balansere med, og dette er liksom
på en måte …
–Det er jo ikke noe problem hvis vi
ikke regner det med.
–Nei, for det de gjør i denne nye
standarden, det er jo å splitte det opp
litt.
Du har liksom profilkostnad, som er kostnaden kuttet
til produksjonen, altså sola går ned, vinden slutter
å blåse, verdiet taper, bla, bla, bla.
Men så separerer du ut balanseringskostnader, og det
er en annen kostnad.
Det er kostnad for å håndtere uforutsigbarhet i
samtid, altså det som fører til frekvensavvik, og
det er noe som vind og sol bare
ikke fungerer til, ikke sant?
Det er det ubrukelig til.
Det har ikke noen moment som kan holde
ting stabilt.
–Altså, grunnlast er et annet produkt enn kilowattimer
på uspesifisert tidspunkt.
–Ja.
–Og vindmøller produserer kilowattimer, det er ikke noe
spørsmål om det, men det er bare at
du får dem når du ikke trenger dem.
–Ja.
–Og det er klart at hvis du da
sier at en kilowattime er en kilowattime er
en kilowattime, så driver du bare å regne
på tull.
–Du gjør det.
–Så de splitter det, og så splitter de
ut grydkostnader.
De to siste vi snakker om nå, det
er de tingene som du får på nettleie
av det, ikke sant?
Kostnaden for at vi må ha et mye
større nett, bare som det er sagt, dette
er det Arbeiderpartiet gikk til vold på, vi
skal bygge større nett i Norge.
Altså det de egentlig sier da, vi skal
gi deg høyere nettleie i Norge i årene
som kommer.
–Vi skal øke strømprisen din, for å si
det helt ut.
–Ja, vi skal øke strømprisen din, og nettleie
av det skal bli dobbelt så stor som
det er i dag.
Det var det Arbeiderpartiet gikk til vold på,
men det hører seg fint ut når man
sier vi skal bygge nett.
Men det er ikke noe skryta av å
bygge nett.
Det er fint å skryta av å bygge
nett, når det er behov for nett, men
det er mye bedre med desentralisert system, hvor
du ikke trenger så store overføringer på kryss
og tvers.
Det er mye billigere å drifte, ikke sant?
Arbeiderpartiets tradisjonelle fokus på industri og næringsliv og
balanse mellom fordeling og verdiskaping og sånt, det
de har gjort de siste ti årene, og
her er ikke Høyre et hår bedre for
øvrig.
–Nei, de er faktisk et hak verre enn
Arbeiderpartiet på det.
–Ja, det er det.
Jeg mener, hva Høyre driver med, det får
de svare på.
Men de har skutt seg selv så gærlig
i foten.
Rødt har mer fornuftig energipolitikk enn Arbeiderpartiet, ikke
sant?
Og Høyre.
–Det burde ikke være sånn.
–Nei, partiet har feil navn, Høyre.
Men de kostnadene, hvis det noen gang blir
regnet på og offentliggjort ordentlig, hva disse feilvurderingene
i Arbeiderpartiet har kostet oss som samfunn i
form av tapt industri, tapt stabilitet, økte kostnader
for folk flest?
–Jeg tror jeg vet hva som skjer nå.
Da blir det ikke bare sånn vanlig kjære
og fjær.
Da blir det sånn at noen kommer til
å leie brandfly med kjære, og luftballonger som
kan slippe fjær.
Overstortinget.
–Men dette er saker, der sperregrensen er ikke
straffnokk, liksom.
–Det er en ting til som ikke har
vært med i kostnaden på vindkraft.
Og det er arealkostnad.
Man har ikke satt en kostnad ved å
bruke areal.
Man har ikke satt en kostnad ved å
si at verdiforingelsene om grunnleggende områder, og man
har juksa veldig med hvor mye en vindmølle
faktisk koster og bruker av areal.
Man har bare sett på vindmølla, og på
måte hvor mye plass tar den opp på
bakken, og så har man droppet og sett
på at faktisk hele de områder hvor vi
har bygd vindmøller nå er egentlig brukt opp.
Så man har sett borti fra alt av
natur i mellom.
Man har sett borti fra veiene som blir
lagt inn der.
Alt mulig sånt.
Hvis du bor innenfor fem kilometer fra et
sånt vindkraftverk, så er boligen din vesentlig forringet
i verdi, så du får en verdidestruksjon der
også.
Det er jo heller ikke noe som har
regnet inn på noen måte tidligere.
–Det er jo helt åpenbart, for det ville
jo sett så dårlig ut.
–Men disse folkene som har regnet på det
nå, de har tatt med seg det.
De har tatt med seg alle sånne kostnader,
og da kan du begynne å regne på
hvor mye koster tusen mål med egnom til
vindkraft.
Da kan du begynne å regne på, ok,
jeg har en verdi, så og så mange
kroner å gjøre.
Du kan ta verditapet, legge det på utsiden,
og si at de som bor de neste
tusen målene rundt, de får en verdiforringelse.
Så kan du sammenligne det med kjernekraft og
si, ok, her er det faktisk sånn at
folk synes det er greit.
Det er ikke et problem å ha kjernekraftverk
liggende 200 meter bak huset ditt, for det
støyer ikke, det går sikkert an å bygge
så det ser noenlunde greit ut, og det
medfører ikke en verdiforringelse, og det bruker veldig
lite areal.
Den arealkostnaden er jo helt sinnssykt, for vi
er veldig opptatt av hvor mye verdt naturen
vår er i Norge.
Men bare ikke kroner å gjøre, da har
vi klart å ikke sette pris på det,
for det har vært så moralsk, og så
deilig norsk.
Natur har liksom vært sånn, det kan vi
ikke sette en pris på, for det har
det uvurderlige verdi.
Helt til vi skal bygge vindkraft, da var
det veldig kjekt at ingen har vurdert verdien.
Og at politikere er villige til å ljuge
om det i offentligheten, og jeg sier ljuge
om det, fordi enten så er du så
grovt uansvarlig at du ikke har forstått systemet
før du foreslår politikk, eller så ljuger du.
Når du sier at vindkraft er billig, for
eksempel.
La oss si det i klartekst.
Hvis du og jeg går ned på Stortinget,
og begynner å snakke om dette her med
stortingsrepresentanter, så er det lite tro på at
vi finner to stykker som er bedre enn
oss på det.
Og vi har ikke noe faglig bakgrunn for
dette, vi har bare brukt tid på å
sette oss inn i og forstå systemet.
Og det har vi gjort dels sammen, men
også dels hver for oss.
Vi hadde vel egentlig sett på energi og
energipolitikk i hver vår ende, før vi ble
kjent med hverandre en gang, ikke sant?
Ja, det er nok stemme.
Ja, men likevel så forstår vi hvordan dette
her henger sammen.
Jeg tror ikke det er to...
Jeg vet om en, han skal komme og
holde foredrag for oss, siden han er en
politiker fra Stortinget og sånn, så skal han
få lov til å komme og gjøre det,
og så kan vi prøve å påvirke han
til å ikke gjøre så mye andre dumme
ting med FRP.
Det kan du si.
Jeg er nok litt i tvil om...
Jeg tror jo jevnt over at disse politikerne
på Stortinget er lurere enn det kan virke
sånn innimellom.
Men at de blir fanget av systemet, og
at det er en sånn ansvarspulverisering, fordi det
er...
Hvis du blir fanget av systemet så mye
at du blir tvunget til å lyve gang
på gang, da har du et moralsk ansvar
for å slutte å lyve og si at,
vet du hva?
Dette systemet er...
Skriker det høyt?
Ja, ja.
Systemet er galt.
That's fair.
Og jeg minner igjen om...
Det er vanskelig å få noen til å
forstå noe de har betalt for ikke å
forstå.
Og her er de betalt i form av
oppslutning eller popularitet internt i parti, eller posisjoner,
eller plassering på valglister, eller hva det måtte
være.
Så det er mange sånne insentiver som trekker
i gjerne retning, fordi noen i Arbeiderpartiet har
bestemt seg for at vindkraft er hei hurra,
beste sin sliced bread, og så ser de
seg ikke tilbake.
Men det er helt hjernedødt.
Og hvor hjernedødt det er, kommer frem i
denne rapporten.
Dersom du har en variabel ressurs, vindkraft, solkraft,
et eller annet sånt, og la oss si
at en har en tradisjonell LCOE-kostnad på
50 dollar per megawatttime.
Hvis du inkluderer reelle systemkostnader, og det inkluderer
de faktorene du har gjort redde for, så
vil kostnaden overstike 120 megawattimer, 120 dollar.
Altså en kostnadsøkning på 140% i forhold
til det man kommuniserer offentlig, som er den
reelle kostnaden.
Så sitter jeg med følelsen at fordi denne
rapporten ikke eksisterte, så trengte man ikke forholde
seg til denne realiteten, til tross for at
alle vet at det er virkeligheten.
Og det er så mange som har argumentert
det og forklart det i detalj, ikke sant?
Alle som har giddet å sette seg inn
i dette, har forslått dette for mange år
siden.
Så lenge de ikke fikk betalt for å
forstå noe annet.
Altså det skal jo sies da.
Du sier at du kan mer enn det.
Men hvis du husker tilbake til noen måneder
i tiden nå, så stilte jo kommunikasjonsdirektøren i
Fornybar Norge opp i debatt med Johnny Hestamer,
og de var på Wolfgang.
Det var helt tydelig at han faktisk ikke
hadde noen systemforståelse.
Men han er da godt betalt for å
ikke forstå.
Ja, han er veldig godt betalt for å
ikke forstå, men han har virkelig ingen forståelse.
Dette var en fyr som ikke visste forskjellen
på kWh og kWh-time.
Han demonstrerte at han ikke forsto det.
Han forsto heller ikke verdisetting av kWh-time
per års produksjon, ikke sant?
Kontra kWh, altså effekt, i nåtid.
For det er nå jeg trenger lys i
lysbæra mi, eller varme i konfirm, for jeg
skal varme meg, jeg skal stekke meg en
pizza.
De er litt for snille i Norge med
folk som ikke forstår ting i offentligheten.
De bør ydmykes litt kraftigere enn de gjør.
Vi prøver jo med Han Åsland og disse
vindmøllene i lyktestolpene nedover motorveiene.
Men det er liksom...
Ja, det var den der Bjellane Eriksen også
som stod og knotet i...
Han knotet så fælt at han faktisk måtte
legge seg flat etterpå.
Ja, og han var smart nok til å
gjøre det da.
Men problemet er at han gjør ikke det
på NRK.
Han gjør det på X, hvor veldig mange
av de som ser på debatten har ikke
noen ting av på X.
Vi snakker folk som er 65 pluss her,
ikke sant, som er i kjernegruppene.
Så han kan si dette på to forskjellige
steder og det har ingen påvirkning på hvordan
folk ser på han.
Nei, og igjen, her er min naivitet.
Jeg innbiller meg at han ikke gjorde dette
taktisk.
Nei, altså det så ut som han ikke
forstod.
At det var helt oppriktig at han hadde
ikke forstått og så ljuget han seg litt
ut av det etterpå, men for å redde
ansiktet eller etterpå.
Skal vi bare sånn veldig fort ta hvor
han bommet?
Ja, ja.
Fordi det han så på, det var liksom
rapporten fra klimapanelet som sier at vi vil
tape, er det 5 prosent av BNP i
år 2100?
Ja, eller 3 prosent, eller det er veldig
2-3.
Ja, små 3.
Det er sjøliges poeng, ikke sant?
Dersom vi ikke gjør noe med dette her.
Og hans konklusjon da er at da blir
vi fattigere.
Da blir vi 2,5 eller 5 prosent
fattigere som følge av det.
Men det han ikke tar med det er
at vi har jo en vekst frem til
år 2100.
Og vi regnet vel egentlig ut at forskjellen
er om vi er 4,3 eller 4
,6 ganger rikere i år 2100 med og
uten disse tiltakene.
Ja, og det er til og med et
vennlig regnestykke til Bjarne Eriksen her.
Ja.
Men ja, og det kan man jo si,
det er et tilforlatelig slurvefeil når du står
på beina og snakker live, ikke sant?
Fordi, ja, er vi 2 prosent fattigere enn
vi ellers ville vært.
Og det var jo også potagelig at ingen
av motdebattantene egentlig fanget det på direkten.
Nei, Øystein Sjøløy sa jo det.
Altså, han noterte at man tenkte at det
var så utafors.
Det er så feil at jeg må ha
misforstått.
Ja.
Fordi, og det er jo sånn det føles
med energidebatten.
Det står et voksent menneske i dress og
med en viktig posisjon i samfunnet og er
valgt og tilgitt fra statsministeren og greier og
sier dette.
Det må jo være jeg som tar feil.
Ja, det må jo være.
Jeg som oppfatter det han sier feil, eller
jeg forstod ikke hva han sa.
Men la oss være litt precise på hvordan
Gjelland Eriksen strukturerte argumentet sitt her sånn.
Fordi han brukte det jo som et virkemiddel,
som et retorisk virkemiddel i debatten med Sjøløy.
Fordi han sa jo, nå er det viktig
for dere å forstå at for å bli
fattigere i år 2100, så betyr det at
vi må ha lavere vekst hvert eneste år
fremover, med ganske mye.
Fordi du skal bli gradvis fattigere fra dagens
nivå frem til 2100.
Mens realiteten er at du er, altså, er
du sosialhjelpsmottager i år 2100?
Er du fire ganger rikere som nominert?
Som mer eller mindre.
Hvis du i dag har råd til å
kjøre en gammel Ford Mondeo fra 1995, så
kjører du i år 2100 en 10 år
gammel BMW.
Nå kan vi være gracefull og la Nåde
gå for et og si, ja, ja, det
er dumt og sånn, men skjønner at det
var en forsnakkelse.
Men det der var ikke en forsnakkelse.
Det var, han hadde ikke forstått, og han
strukturerte hele argumentet sitt rundt premisse han ikke
hadde forstått.
Så det var, han visste ikke hva han
snakket om.
Og så kan vi godt være greie, fordi
han var flink å komme ut med en
gang og si, faen, jeg har dritt meg
ut.
Og så sier han, jeg bare forsnakket meg,
i stedet for at jeg ikke hadde forstått
systemet.
Men det er en genial forsnakkelse til det
publikum jeg tar imot, fordi de virkelig forstår
det.
Men det illustrerer jo, fordi når Arbeiderpartiet har
stått for den energipolitikken de har gjort så
lenge nå, så er jeg litt mindre villig
til å være tilgivende overfor denne type feil.
Fordi de har bidratt til en så vanvittig
nedbygging av verdiskapning og formhusutvikling i landet.
Og de må bære ansvaret for det, altså.
Når de ikke har kontroll på premissene i
helt sånn banale ting, så er det...
Jeg husker, jeg satt jo og så på
den debatten da Bjørhan Eriksen sa dette, og
jeg tenkte jo akkurat det samme.
Kan jeg?
Har jeg mistforstått tallene helt?
Det henger ikke på greip.
Nei.
Men jeg holder på å si, denne rapporten
hvor de lager nye modeller, jeg føler at
det har blitt litt politisk korrektet dyttet inn
der også for å glatte litt over, sikkert.
Middagslike modellen deres?
Kjenner jeg ikke.
Det er sånn ideen om at variabel, altså
sol og vind, kan levere billig energi i
blodkylevatten når været tilhater og så videre.
Og så må man ha regulerbar vannkraft eller
naturgass, et cetera.
Og så må man ha den tredje, det
er da fast, kallet grunnlast.
Det er typ kjernekraft, ikke sant?
Og så kan det vi snakker om vannkraft
og naturgass kan også levere grunnlast.
Det er i stand til å levere grunnlast.
Det er da, i motsetning til variabel, som
ikke kan levere, det kan bare levere lotto.
Jeg tenker at når de sier at variabel
-energin har en rolle, så tror jeg ikke
på det.
Men jeg tenker at de kan ikke la
være, de kan ikke si, vet du hva,
dette har ingenting å gjøre i et energisystem,
det er helt ubrukelig, dette kan vi ikke
drive med.
Det ville vært å gå så langt i
en sånn rapport, at du virker i forhold
til å gi ut.
Det er et argument her til fordel for
vind og i og for seg sol.
Sol er det ikke noe argument for i
Norge uansett, men vind er det definitivt et
argument for.
Fordi det er jo sant at på marginen
så produserer du relativt billige kilowattimer, det er
bare at du får dem ikke når du
trenger dem.
Men det du i prinsippet kunne gjort var
å bekoste sånn pumped hydro, fordi Norge er,
og det var det jeg var inne på
helt i begynnelsen, at Norge er en litt
spesiell case, fordi vi har så stor lagringskapasitet.
Så det du kunne gjort var å bare
sette vindmøllene på og pumpe vann tilbake opp
i reservoirene.
Og så har du løst hele batteriproblematikken.
Ja, og så ser jeg jo at her
kommer vi til å få litt problemer allikevel.
Fordi allerede i dag så har vi jo
et problem med at fordi man må effektkjøre
så mye på vannkraftverkene, så enn man må
innimellom nesten tømme elvene, på nedsiden, og deretter
nesten flomme de over, for at nå trengs
det masse produksjon.
Hvis du nå begynner å pumpe, så vil
du nødvendigvis pumpe når du ikke slipper mye
vann, så du allerede har lite vann, og
så skal du i tillegg begynne å pumpe
vann tilbake igjen.
Og dermed så er spørsmålet, har vi noe
vann å pumpe, eller må vi da pumpe
det så langt at dette blir ekstremt påspart?
Fordi en ting er å pumpe fra dammen
på nedsiden, eller elva på nedsiden av kraftverket.
Jeg skal ta et kraftverk jeg kjenner, det
ligger på Rødberg 2.
Stort kraftverk med kjempestort fall, og det blåser
mye vann ned.
Du vil aldri kunne pumpe vann fra elva
på nedsiden av her, fordi den går nesten
tom når de bremser opp.
Dermed skal du pumpe, så må du ned
til Kongsberg, det vil si at nå må
du begynne å legge vannrør i dimensjon kjempesvære,
og de må være 11-12 mil lange,
du vannrør, for å få vann opp i
den magasinen igjen.
Det begynner å bli en ...
Det er helt realistiske problemstillinger, og jeg sier
ikke at det problemet er løst, men jeg
sier at i prinsippet har du en del
muligheter i Norge som du ikke har i
Tyskland.
Hvis du ser bort fra naturskade, elvetom, elve
og alt det der, så har du en
røffelig 20% energitap å pumpe opp igjen.
Hvis hver kWh på grensekost er jækla billig
å produsere, så er det klart at 20
% ekstra energitap for å få de kWh
ut når du trenger dem, er jo ikke
all verdens kostnad.
Strømprisen varierer mye mer enn med 20%.
Jeg tenker at det å begynne å bygge
den infrastrukturen imellom, ikke bare strømpostnad, den har
en kostnad, det er litt som å bygge
nye kabler.
Det blir litt det samme som å bygge
overvirksomhet, og det får en veldig høy infrastrukturkostnad
som skal betales i en eller annen form.
Det vil da sannsynligvis bli en nettleiesak nærmest,
ikke sant?
Ja, ja, ja.
Men der kan man jo diskutere, sånn som
denne rapporten vi nå snakker om, peker på,
så må du gjøre fornuftige regnestykker inne i
prosjektregnskapet ditt, når du setter av vind eller
noe annet.
Da vil det være naturlig å regne med
kostnaden for for eksempel pumpt hydro.
Det vi ikke har i Norge, er det.
Vi pumper ingenting omtrent opp igjen.
Jeg har en idé om, hvis vi hadde
bygd sånne vannkraftverk veldig nær fjor, altså Saltvann,
og lagde store bassenger der, da kunne det
fungert veldig bra.
Da kunne vi bare sagt at, nå etablerer
vi Saltvannsbasseng på toppen.
Det kunne du gjort, ikke sant?
Det kunne du til og med gjort som
et rent pumpet hydrokraftverk.
Det er bare helt syntetisk hele greia.
Alt det gjør er å ta vindkraft og
pumpe høyt opp på fjellet, for å sleppe
det ut i en basseng.
Så får du bonusen med at det regner
der også.
Jeg mener, det er jo helt ok, men
det er en kostnad, et regnestykke, og det
må du ta med inn når du setter
opp vindkraft.
Det er en måte å løse.
Vi har en veldig stor arealkostnad.
Men du tar med alle disse kostnadene, og
så begynner du å se at lønnene setter
seg nå likevel.
Svaret vil jo ofte, for mange av de
prosjektene som er satt opp, være nei.
For noen er det sikkert greit likevel.
Men det var jo litt kontroverser rundt den
iberiske blackouten tidligere i år.
Spania og Portugal ble svart i lysbær og
alt.
Det ble i mange timer.
Da sa de freidekste røster at dette var
kjernekraften sin skyld, for den hadde ikke klart
å kompensere for så edda badda.
Vindkraften leverte som den skulle den.
Så sier Jonas Nørland på NTNU at det
er jo bare piss.
Det har jo ikke vært høyere fornybare andel
på det nettet på noe tidspunkt enn det
var akkurat da.
Så selvfølgelig akkurat det som skjedde, du har
destabilisert hele nettet, og så kommer du til
det punktet hvor du ikke klarer å styre
det, og så går det til helvete.
Det som skjedde da var jo at da
forslår sikkerhetssystemene i kjernekraften ut, for til slutt
blir det så mye som trenger stabilisering som
er behov at det ikke kan levere, og
da må det koble ut.
Da får du blackout.
Da må man skru av strømmen.
Ferdig med det.
Fornybar utgjorde 78% av produksjonen i Spania
og Portugal på det tidspunktet det slog ut,
hvor solkraft var 60%.
Her vil jeg bare ta med et poeng.
De bruker ikke sykt mye strøm når du
kommer ned dit.
De bruker mer gass og så videre.
De har en helt annen energisammensetning enn det
vi har i Norge, hvor halvparten av energien
vi bruker, det er vannkraft.
Så bruker vi 78% som er sol
og vind, og så har vi resten som
er drivstoff.
Vi bruker sikkert litt gass til propangrillen vår,
men i hovedsak drivstoff, oljebasert ketting.
Danmark for eksempel, bruker 85% elektricitet som
energikilde.
De bruker godt over 50.
Det er en ekstrem forskjell.
Så det problemet er hvis du la 78
% som er sol og vind i Norge.
Vi kommer ikke dit før det krasjer.
Da skal Åsland få fly rundt og fire
opp peisene selv.
Da tenker jeg at det første vi skal
gjøre, det er å få Åsland til å
komme hit og stå og sveive strømmen til
dette podcastbrettet vårt.
Hvis ikke, så er sannsynligheten veldig stor, for
det harvarerer som følge av frekvensvariasjon.
Både det, laptopper og PC-er og nettbrett,
alt som er krasjer, til og med kaffemaskinen,
den kommer til å gå i stykker som
følge av frekvensfall.
I hvert fall er det stor risiko for
det.
Nå er jo konklusjonene begynt å komme inn
på denne krasjen i Spania.
Mindre feil som oppstod, var ikke nok 3G
til systemet til å dempe sjokket, og dermed
så falt frekvensen raskere enn beskyttelsessystemene kunne fikse.
Ingen spenningsstabilitet, og da blir det blackout.
Det ut skal sies, i Norge ville vi
hatt mer kapasitet til beskyttelse, fordi vannkraft har
en evne som ingen annen har, til å
effektkjøres og reguleres raskt.
Det er vel ikke engang gass klarer å
reagere så fort som det du kan åpne
og lukke ventiler på norsk magasinert vannkraft, for
det er supereffektivt.
Vi har nesten halvparten av den rask regulerebare
effektene i Europa i Norge.
Det er helt spinnvilt hva kapasitet vi har
på det.
Det er derfor den strømmen vi har i
Norge har så høy verdi.
Men vi bruker denne veldig verdifulle strømmen til
å dekke...
Base load.
Ja.
Det er grunnlast til å varme opp stuer
og lage mat.
Så det er supert.
Det er virkelig...
Det er det ultimates løseri.
Det vi vil er selvfølgelig å ha kjernekraft
stående til å gjøre base load.
Ja, du skal ha kjernekraft og bånd, ikke
all base load.
Og det er ikke bare at vi skal
ha så mye kjernekraft, vi selger kjernekraft fra
kjernekraftverkene ute i Europa.
Tyskerne kommer ut og kjøper alt vi klarer
å produsere, og så kan vi regulere det
for de i tillegg med vannkraften vår.
Og da kommer vi til å ha lav
strømpris i Norge, og så kommer vi til
å ha stor overskudd betalt av tyskerne, som
vi kan aller høyst fordele på folk i
stedet for å fordele det på statskassa hvor
det blir betalt.
Så hvis vi gjør noen enkle grep, og
de er enkle, folkeaksjeselskap eller aksjeselskap av statskraft
og statenhet, så får folk et utbytte for
å finne seg i at strømmen går ut
av landet.
Da får du pakkeltog og folkeaksjon, og folk
holder hender rundt Stortinget for å få bygge
mer utenlandskabler.
Er det noe vi selger mer av, så
er det denne jævla lønnsomme strømmen.
Det kommer rett til Lombokami.
Og flere kjernekrafter.
Og så fyller du på med kjernekraft i
bån, så det dekker alt som er av
grunnlast, og så gremmes du hvis du bruker
vannkraften selv.
Den vil vi selge til tyskerne for overpris.
Vi må bruke bare sånn litt for å
stabilisere vårt eget tilgang.
Til å regulere topper og båner, men resten
er rett til Tyskland altså, på 3 kroner
kilovatten.
Ja, eller 13 som de klart å pusle
opp i.
Men det er vanvittig altså.
Og det er liksom, den helt hjernedøde energipolitikken
i Europa, den burde jo bare være en
sånn at du sitter på Stortinget i Norge
og tenker at dette er jo en forretningsmulighet
som kommer en gang i årtusen.
Den er helt spinnvild.
Jeg tenker altså så at hvis vi hadde
tillatt dette her i stor skala, så begynner
vi å nærme oss inntektene fra olje og
gass.
Jeg sier ikke at vi går oss helt
opp dit, men hvis man gjør det riktig,
så kan man få abnorme summer.
Ja, og det du kan levere, det er
så vanvittig verdifullt, det som går ned her
sånn.
La oss si at vi produserer 140 terawattimer
eller noe sånt nå.
Hadde vi dobblet forsyning, så ville vi kunne
selge 140 terawattimer i form av strøm.
Så selger vi 2000 terawattimer i gass hvert
år, gassolje.
Støvelsesforholdet er litt ...
Vet ikke om du ...
Men per terawattime blir det verdifullt i hvert
fall.
Ja, og så tar vi tid å bygge
ut dette her.
Jeg har jo spørt, testet meg rett ut.
Hva er prisen her?
Kilowattprisen, ikke sant?
Han er jo ganske tydelig på det.
Han er jo ganske tydelig på det i
podcast-roll som er.
Etter 25 år så kan vi levere kilowatten
til 25 øre.
Det vil si at hvis vi kan selge
den for 80 øre, eller en krone til
Tyskland, så er fortjenesten bra.
Ja, og det er jo ...
Nå har Tyskland holdt på i mange år
med hjernedødpolitikk, så det er jo ingenting som
tyder på at vi ikke kommer til å
fortsette med det i mange år.
Hvis man har merket med alle de danskene,
så er jo nå Liberal-allianset, de har
jo nå begynt å pushe kjernekraft til store
protester fra Mette Fredriksen og hennes venner.
Og her stiller jeg meg på Mette Fredriksen
og hennes venners side.
La oss selge strøm til dere i stedet.
La oss selge dere strøm og kjernekraft.
Det er mye bedre enn at dere har
det selv.
Kjøp fra de fjellaber i nord.
Ja, vi blir enda rikere.
Helt utmerket.
Det er helt greit, og hvis dere lover
det, så skal vi til og med prøve
å bygge så mye at vi kan senke
prisen litt til dere per kilowatt hvertfall.
Det høres ut som en kjempeidé.
Men du vet hva dette er basert på,
hele denne energipolitikken?
Hjerneskader.
Ja, og en idé om å skulle redde
verden.
Og det er jo fordi det kom jo
ut rapporter, klimarapporter.
Ja.
Det kom jo en rapport for noen år
siden som sa at, det er ikke så
veldig lenge siden, og der hadde man en
idé om at dersom man putter kostnaden, tapet
i bruttonasjonalprodukt i år 2100, skulle det være
noe sånt som 40%.
Og det vil jo være, hvis vi ikke
gjør noe med disse klimatingene, det vil jo
være betydelig.
Da vil veldig mange tiltak være lønnsomme for
å unngå det.
Det var noen metodiske feil der.
Så hvis man fjernet Kasjakstan.
Uzbekistan.
Uzbekistan fra det regnstykket, så falt det til
10%.
Ja.
Uzbekistan stod.
Det høres ut som et robust regnstykke.
La oss være litt snille også, og si
at de som har regnet på dette, de
har helt tydelig gjort feil, og gjort masse
kjempeblemmer i systemet.
Fløyeblemmer.
Ja.
Men fair enough.
Mennesker gjør innimellom sånne feil.
Dette er den eneste rapporten som gir sånne
tal.
Den er fullstendig avvikende fra alle andre rapporter
som varierer fra 2,5 til typ 10%,
ikke sant?
Det er det spektaklet.
Så kommer denne, og den sier 40.
Så skjer det at det er masse sånne
store entiteter, centralbankorganisasjoner og sånn, de svelget den
og implementerte dette inn med en gang.
Ukritisk.
Ja, merkelig med det.
Fordi save the world.
Jeg har 18 rapporter her.
17 av dem sier A.
Den 18.
sier B.
Jeg lener meg på B.
Ja.
Nå har jo den rapporten blitt trukket.
But obviously.
Ja, for når noen fant ut at det
var å bare fjerne, altså Uzbekistan, jeg vet
ikke hvor stor andel av energiforbruk i verden
de står for, men det tror jeg basert
på deres økonomi, så tror jeg de er
lav.
Ja, og det var jo ikke den eneste
feilen, ikke sant?
Det var feil på feil på feil.
Og det som er påtagelig er akkurat det
du sier, at når det kommer ut en
rapport som sier noe helt annet enn alle
andre rapporter har sagt hele tiden, så skal
du være noe mer kritisk enn disse folk
har vært.
Og det minner meg om en av IPCC
-rapportene for, jeg vet ikke om det var
den forrige eller den før det, men det
var i hvert fall isbreiene i Himalaya kom
til å smelte innen år 2035.
Og så er det en isbreiforsker som rekker
opp hånda, og så sier han, nei, de
kommer ikke til det, det må være trykkfeil.
Og da kommer den jernbaneingeniøren som er sjef
for IPCC ut og æreskjeller denne filmen.
Selvsagt.
Vitenskapsfornekter og det ene og det andre, og
så går det noen uker, og så viser
han at det var trykkfeil.
Det var 2135 som skulle stå, men det
stod 2035.
Og bomba med 100 år, ja, men what's
the difference?
Og det bare sier noe om dette biaset.
Du er så giret på å få konsekvensene
til å se store ut, for det er
det du lever av hvis du driver IPCC,
eller hvis du driver grøntskifte, eller hvis du
driver vindmøllefabrikk, eller klimatilkarringsvirksomhet av noe som helst
slag.
Ja, og så greia er det at forskning,
og spesielt sånne fremskrivninger, jo lengre frem i
tid du gjør de, jo mer usikre blir
de, ikke sant?
Hvis du hadde sagt at disse isbreiene kommer
til å være borte i 2035, hvis forskningen
hadde vist det, så ville du sannsynligvis ikke
bombet med så mye, hvis det var konsensusen,
altså her er det 20 stykker som har
forsket på dette, og de har kommet til
2035, så er det sannsynligvis 2033 til 2037,
det er sånn ganske innenfor.
Hvis du bomber år 2135, så er du
et eller annet sted mellom det kan skje
i år 2100 og aldri, ikke sant?
Fordi de små, små avvikende i bond blir
så store så langt frem i tid.
Det er jo refrenget for alle disse IPCC
-fremskrivningene, så også de BNP-fremskrivningene som vi
har snakket om.
Små justeringer i parametret gir kjempe store utslag
om 100 år, ikke sant?
Så det er greit å bruke som en
rettesnor eller en indikator, men det er ikke
den fulle og hele sannheten på noe vis.
Det som fremstår for meg helt systematisk, er
at ting som er katastrofiserende, brukes som fasit,
og ting som er beroligende, brukes som spekulasjon.
Det som er katastroførende, de lander på forsiden
av VG og Dagblad, og da gjerne med
veldig mørke rødfarger.
Ja, og veldig høytidlig.
Det er IPCC som sier dette.
Nei, det er IPCC som har ett scenario,
og har fire, som er ekstremt, og de
sier selv at det er ekstremt, og de
sier at det ikke er sannsynlig.
Men, ok.
Jeg føler at det er egentlig et av
de store problemene, sånn som norske medier dekker,
for i jakten på clickbait, så er det
nettopp det som er clickbait.
Ja, og la oss kombinere trangen til clickbait,
med trangen til grønn aktivisme, for det er
åpenbart ganske populært.
Føles godt å redde verden, da.
Ja, og det der helt systematiske biaset man
opererer med, eller bekreftelsesskjevhet er kanskje et bedre
norsk ord, gjør vel at man bare nok
en gang må minne om brandolinislov, eller bullshit
-asymetri-prinsippet.
Det tar ti ganger mer energi å motbevise
tullprat, enn det gjør å produsere det.
Og på klimafronten og grøntskiftefronten, så er det
produsert vanvittig mye tullprat, og du må konsentrere
deg for å høre på de som faktisk
vet hva de snakker om.
Og det betyr ikke at klimaendringer ikke finnes,
eller at du kan slippe ut så mye
CO2 du vil uten konsekvenser, men det betyr
at det går an å regne på det,
og ha realistiske anslag, og ha tiltak som
er pragmatiske og har beviselig effekt i stedet
for vi må gjøre noe nå, og koste
hva det koster.
Det er grunn til at denne sentralbankforeningen av
flere sentralbanker tar dette inn, og de er
ikke de eneste, det er mange, men det
er kanskje den høyeste entiteten du har, som
har gjort dette.
Det kan vel ikke være annet enn confirmation
bias.
Dette er noe de vil skal være sant,
for det stemmer med hvordan de opererer ellers,
ikke sant?
Retningen de går i, og deres tankemester, så
når det kommer noe som passer veldig godt
inn med det de går rundt og tror
fra før av, så gaper de, og så
svelger de, og de gjør det helt uten
å smake på det.
Det er sånn intravenøst og uten smaksløker.
Ja, det er en sånn Thunbergsk tilnærming.
Det er trist, men vi kan jo ikke
gjøre annet enn å si hva vi tenker
og hva vi tror er sant, og så
får folk gjøre seg opp sin egen mening.
Sånne ting bør ha implikasjoner for hva man
stemmer på.
Ja, det må det være.
Det absolutt letteste i Norge er å finne
de du ikke skal stemme på, for de
er mange.
Det anbefaler man å være på det sterkeste,
og finne alt du ikke skal stemme på.
Når du ikke har flere alternativer igjen, så
blir du hjemme.
Det blir gjerne sånn.
Ja, da skal vi si at det var
dagens dose.
Ha en fortreffelig dag.
God aften.
Takk for at du hørte på Sidelinja podcast.
Snakk gjerne om oss, lik, del og anbefale
oss i podcast-appen din, eller delta i
kommentarfeltet på YouTube.
Har du ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidelinja.transistor.fm