Velkommen til Sidelinje, podkasten for politisk hjemløse.
Og folk som tenker på Oslobudsjettet, og de
som lurer på om Oslo prøver å begynne
over lønnskogen igjen.
Rundt bor i dag Trond Sørensen, Arne Eidshagen,
meg selv Vegard Nøttnes og budsjettinspektør Jodd K.
Balsersen.
Velkommen tilbake, Jodd K.
Takk, Nøttnes.
Ja, du har jo vært et særlig tema
til oss i dag.
Og det har vel kanskje vært hintet allerede
fra...
Jeg vil påstå at jeg aner en særlig
interesse for kommunale budsjetter i Oslo.
Det kan godt hende.
Balsersen er den vi kjenner med absolutt sterkest
interesse for Oslobudsjettet.
Og det er jo kanskje en ting som
folk egentlig burde følge litt mer med på.
Altså, hva som skjer i kommunene er jo
noe som har mye å si for din
økonomi, og nabensøkonomi, og økonomien til alle som
bor i byen.
Og det er jo Høyres utstillingsvindu.
Det er ikke minst det.
Så det viser oss hva Høyre driver med
når de driver med politikk.
Og det vil jo da vise oss hva
de kan tenke seg å gjøre når de
får makten på Riksplanen.
Måtte det altså skje.
Og det er jo ikke spesielt imponerende.
Nei, så kan det gå.
Det er et eller annet med Oslo som
hovedstat og utstillingsvindu, så derfor blir dette relevant
for alle andre lyttere i alle andre deler
av landet.
Fordi, nå skal vi fortelle dere hvor galt
det kan gå med Høyre.
Men ikke minst, det er jo klart at
hvis du bor i en hovedstad som Oslo
er, så må du jo ta av konkurransen
med andre kommuner også.
Ja, og konkurranse mellom nabokommuner.
Vi er jo utenomtatt veldig glad i det.
Det er jo et problem når konkurransene foregår
på feil inntrykk.
Så nabokommunen Lønnskog som da gir leder soleklart
på kommunalhjem per både innbygger og per skattebetaler.
Nei, skattebetaler er feil.
La oss legge det dødt.
I stedet for skattebetaler, det betyr alle som
mottar støvnad som er skattepliktige, per arbeidstaker, det
er en fin måte å regne på.
Per arbeidstaker i privat sektor burde det jo
være.
Ja, egentlig.
Men jeg skal være så romslig at jeg
helst sier ok, skattebetaler, inklusiv de som jobber
i offentlig sektor.
Vi vil jo gjerne helst ikke ha konkurranse
i høyest mulig gjeld.
Vi vil ha konkurranse når det gjelder sats
for inntektsskatten.
Ja, det hadde vært fint det.
Som leverer mest best tjenester til lavest pris.
Det er mange måter å konkurrere på som
ikke er den konkurranse man har nå.
Å, naboen har kulturhus, da kan vi bygge
større.
Naboen har badeland, da kan vi bygge større
badeland.
Men det at kommunene faktisk kan konkurrere på
skatt hvis de ønsker det, det er det
jo ikke mange som vet.
På inntektsskatt faktisk.
Både på inntektsskatt og på formudskatt.
Noen flere vet nok det når det gjelder
formudskatten i og med at for noen år
siden var det noe oppstyr med Bø i
Vesterålen og severe noen andre mindre kommuner.
Men inntektsskatten, den kommunale delen, kan faktisk reguleres
av kommunen.
Det er bare at alle kommunene i Norge
har skrudd bryteren til elve.
Og der kan også fylkehuskommunene konkurrere på inntektsskatten?
Ja, det kan de.
Jeg husker så jeg var guttunge og det
ble diskutert politikk og bla bla bla, og
da, dette er sikkert 40 år siden, da
var det et tema i valgkamp at skattenivå
og inntektsskatten var et tema i lokalvalg.
Det er ikke det lenger.
Jeg kan ikke huske at det har vært
tema.
Men jeg synes det kan være vert å
peke på at vår venn Peter, som av
og til dukker opp her på podden, han
har jo en kjepphest hvor han sier at
han gjerne skulle ha sett tilbakekomsten av landkommuner
som nettopp la til rette for at kommunene
kunne konkurrere i ulike mikser av skattenivå og
tjenestenivå.
Avskaffelse av generalistkommunen.
Ja, helt sikkert.
Men det var ikke akkurat det vi skulle
snakke om da, det er at du har
en historie å fortelle Gjørn, er det ikke
det som går på Oslo kommune?
Jeg så på dette Oslo budsjettet, eller forslag
til budsjett som ble lagt frem, og så
så jeg på driftsinntektene, det er stort sett
skatter, det er delt inn i rammetilskudd fra
staten, inntekts- og formudskatt, av en eller
annen merkelig grunn så er det slått sammen,
så du kan ikke finne ut hvilken del
som er formudskatt og hvilken del som er
inntektsskatt, og så har du egnomskatt.
Og så er det jo andre inntekter i
tillegg, og hvis du sammenligner 2025 med neste
år da, 2026, så ser du at inntektene
stiger med 4,78%, og det er jo
da mer enn anslått lønnsvekst.
Så hva er det som er kutt da?
Da kan man jo se på driftsutgiftene, og
der ser det ut til at de kutter,
og at det faktisk er i hvert fall
noe å snakke om, men det må jo
finnes så mye som man kan kutte i,
som de ikke kutter i.
Men for å forstå det rett, så sier
du at de kutter ikke, altså driften kuttes,
men ikke den samlede pengebruken?
Nei, fordi at de bruker pengene i steden
på finansutgifter, og så har de noen resultatdisposisjoner
som de ikke har sett noe nærmere på
da.
Men det er der pengene brukes, og ikke
på driftsutgifter.
Det er kanskje gammel moral som jeg har
følt, som de har lånefinansiert, som gjør at
utgiftene holder seg oppe i fremtiden også.
I hodet mitt kan det tyde på det
høyre.
Jeg har en viss ansvarlighet for hvis de
skjønner at vi må betale ned noe gjeld
før vi kutter inntektene våre, fordi Oslo kommune
har jo tatt på seg noen helt vanvittige
prosjekter.
Det er CO2-rennsanlegg, det er Fornbybane, det
er svømmebasseng-investeringer herfra til to siffra antall
milliarder eller noe sånt.
De må nok gjøre noen vurderinger og kutte
litt i drift for å få ned utgiftene
og betale ned gjeld før de kan begynne
å kutte noe i skatter og avgifter.
Tror jeg, da.
Men det er kanskje vanskelig egentlig.
Det er jo veldig mye legale krav som
går på kommunen selvfølgelig, så jeg ser at
det er en vanskelig jobb å gjøre.
Eller er det faktisk sånn at hvis man
hadde lett til, så hadde det gått an
å komme opp med noen litt stremmere kutter
og fikk fikset den hele situasjonen og kanskje
gjort den kommunale økonomien litt mer beikraftig?
Man kunne jo vurdert trikken, da.
Ja, der er det faktisk veldig mye penger
å spare.
Det er klart, så burde ikke jeg argumentere
for det, for jeg er leid inn til
en entreprenør som har veldig kolde stikkesporer på
denne panna.
Det er jo melkekua deres.
Supert.
Jeg var på overnattingstur i Marka fra fredag
til lørdag, og da oppdaget jeg i den
forbindelse at det er laget en ny sti
fra Blankvann til Kobberøyhutta, for at man ikke
skal trille sykler og at det skal være
greier å gå av den strekningen, at de
ikke må for eksempel gå rundt via Kikkutstyret
eller sykle rundt den lange veien.
Og jeg har ikke sett noe nærmere på
finansieringen av den utbyggingen av den stien, men
det er jo sånne ting som man kan
tenke seg hadde en finansiering som ikke var
tvangsfinansiert over skatteseddelen.
Først og fremst lurer jeg på, blåste det
mye oppi der, eller?
Ja, på veien hjem traf jeg på i
hvert fall tre trær som lå over veien.
Men så lenge ingen treffet deg i hodet,
så går det bra.
Jeg var ikke ute mens vinden var på
sitt kraftigste.
Jeg var jo oppe i Sørkedalen og snudde
tidligere, det blåser ikke der oppe, men det
var mange nye innsjøer i Sørkedalen nå.
Jeg kan tenke meg at Venstre har fått
igjennom litt pengebruk der.
Det dukker opp mye sykkelveier både her og
her.
Ja, du har jo Venstre og MDG som
driver med det der.
Det kan jo ikke være billig, så når
du har litt spesielle interesser som alle skal
til gode se, så blir det litt tøffere
å kutte.
Og så skal de redusere prisen på månedskort
i Zone 1 Oslo.
Ja, nettopp.
Redusere prisen for at de blir utkonkurrert av
private sparkesykler som ikke subsidieres, er det det
som er greia?
Som hypotese synes jeg ikke det var noe
dårlig, for jeg har klart hemmelig mye eget
sparkesykler om dagen.
Den hypotesen er basert på mitt eget reismønster.
Gjennom åtte måneder i året, så bruker jeg
sparkesykler.
Jeg kjøper kanskje fire bussbiljetter.
Hadde ikke de sparkesyklene eksistert, så hadde jeg
sannsynligvis hatt et månedskort.
Det er en stor endring her, med stor
forskjell.
Nå er vi inne på kommunen.
Jeg har lyst til å gi kommunen kredd
for noen ting som har skjedd det siste.
Det er at de har faktisk begynt å
selge unna eiendom.
Det har jo typisk vært en greie for
Oslo kommune.
Sikkert flere kommuner rundt i landet, at de
sitter på uproduktive eiendom.
Det værer seg hus som egentlig kan brukes
direkte, eller tomte arealer, eller kanskje hus som
burde vært kondemnert og åpnet for boliger, eller
hva det skal være.
Men dere husker denne historien om denne boligblokka
på tøyen der, som var tom i tolv
år, eller noe sånt?
Start 3 boligmarkedet.
Den har de faktisk besluttet å selge.
Det er mulig å ha solgt den også,
for alt jeg vet.
Det med å si at der skal byrådet
ha kredd, det var skikkelig bra.
Det var skikkelig nødvendig.
Det var skikkelig nødvendig, for det der var
et symbol på idiotien.
Det var sikkert ikke en veldig stor del
av den kommunale økonomien, men det var et
symboltunkt.
Men du fjernet jo, jeg vet ikke hvor
mange boliger det var i den, to-trehundre
leiligheter, som du tok ut av leiemarkedet.
Ja, du kastet folk på gata.
Så klager du etterpå på at leieprisen i
Oslo går så drastisk oppover.
Tilbudet blir bare mindre og mindre.
Oslo kommune er vel...
Nei, det er ikke Oslo, det er staten
som har besluttet å gjøre det veldig vanskelig
å leie ut, så det blir dyrt.
Det er staten som har gjort det, og
endret skattereglene.
Derfor er leiemarkedet herpa.
Bare leieprisen er blitt enda høyere, så disse
fæle boligspøklantene trakk seg ut, så ble det
dyrere.
Det er en rare greie når man fjerner...
Hvis du hører på NRK, så er det
slik at økonomiske aktører, de er ofte litt
fremst skrykket.
Enten noen er bolighaiene her, eller det siste
jeg hørte, det var fæle selskaper som lager
sminkjulekalender.
Det var en fæle greie.
Vær så god.
Men apropos Oslo kommune som eiendomsbaron.
Var det ikke slik at Johansen-regime kjøpte
opp en hel skokk med barnehaver for at
dette skulle ikke være på private hender?
Stemmer det?
Selv i Arbeiderpartiet har det vært en ideologisk
hard front derimot, å si at det er
private i barnehaver, eller i omsorg, eller hva
faen det skal være.
Det er en skikkelig uting.
Det skal vi ikke ha noe av.
Kalle private hender i stedet for varme offentlige
hender.
Det er Rødt som klarte å lage dette
narrativet, at det var veldig umoralsk å tjene
penger på barnehage og helsetjenester.
Den historien klarte de å selge.
Alle kjøpte den.
Jeg tenkte umiddelbart, da burde det jo strengt
tatt ikke være lov for sykepleiere og barnehageansatte
å få lønn.
Det betyr jo at de tjener penger.
De må jo ha et veldig anstrengt forhold
til kommunen i Rødt.
De tar jo høyere priser for ting.
Så det er ganske absurd.
Men det er en annen ting som er
relevant.
Man hadde jo dette barnehageforliket for 20-25
år siden, der bredden i politikken var enig
om at nå tar vi et løft for
å få full barnehagetekning.
Da aksepterer venstre siden at det er private
barnehager, og høyre siden at vi beholder en
del offentlige.
Så gjør man det, og så får man
til det man satt seg for med dette
forliket.
Og så later venstre siden, som de aldri
har sett etter.
Det synes jeg ikke inviterer til nye tværpolitiske
forlik i hvert fall.
Men når vi nå er inne på salg
av kommunal eiendom, Kirkeristad skal selges.
Ja, det så jeg.
Det er jo et av de stedene som
jeg har spist veldig mye kebab.
Ja, ja, ja.
Det er jo en veldig sånn sjarmerende struktur,
ville kanskje arkitektet kalt det.
Det er jo ikke akkurat et hus.
Gammel Munkmuseet skal også selges.
Ja, ikke sant?
Og akkurat den her med at det løsner
litt, at du får gjort noe med alt
det daukjøttet av kommunal eiendom, det synes jeg
er dritbra.
Og mitt umiddelbare forslag er at hver gang
de selger noe sånt nå, putt det inn
i kommunal gjeld.
Selg på markedspris, ikke de der en-krones
-salgene som man ofte ser kommuner gjøre.
Selg til full markedspris, og betal ned kommunal
gjeld.
Fordi da blir du kvitt renteutgifter, og så
blir verden faktisk mye bedre når du ikke
har masse renteutgifter.
Der med kommunal gjeld, jeg tror de høyere
rentene kommer litt brått på en del kommuner,
sikkert også Oslo kommune.
Og det er jo så sin sak, men
jeg tenker at i valgkampen var Jonas og
Kodi ute av nærmest lov til lavere renter.
Men sånn som de holder på å bruke
offentlig penger, så kan man si at det
blir ikke så mye rentekutt, derfor blir det
ikke det tempo som det burde vært.
Så har vi jo ganske mye morro som
kommunen bruker penger på.
Fornebobanen.
Der har jo Martin Beckholte, han sier vel
at du kunne gi folk gratis busspillett for
alt det du bruker på den utbyggingen i
ganske lang tid.
Og det er ganske mye morro blant klimatiltakene
som kommunen har brukt penger på.
Du har jo dette anlegget på Klemmetru som
var avsatt i budsjettet for innevernår og nesteår,
tilsammen tre milliarder.
Det er jo småpenger.
Oslo kommune har jo 60-70 milliarder i
driftsbudsjett.
Og der har du 160-161 millioner som
de skal ha lavere egnomskatt.
Det er ikke spesielt mye.
Det er jo tilbake til det at når
man har dratt på seg så mye gjeld,
så må man kutte for å betale gjeld,
ikke for å kutte skatter.
Høyre kan selvfølgelig peke tilbake og si at
nå har vi hatt åtte år med rødgrønt
styre og de har lagd så mye gjeld
at nå kan ikke vi kutte noe.
Vi må redusere gjelden først.
Så kan de gjemme seg bak det.
Men samtidig lukter jeg at de har sine
kjeppester de skal bruke alt for mye penger
på fordi de tenker at dette er veldig
bra.
– Forrige kommunevalg så lovte jo Høyre blant
annet elfly til Kristiansand.
Kommunalt elfly til Kristiansand.
Så de har jo ting de skal bruke
penger på.
De skal jo utvikle teknologien også fra bånd.
– Ja, det er klart utviklet fra bånd.
Det høres ut som en oppskrift på katastrofen.
– Ja, for det skal være en bjeldesau.
– Jeg kjenner at det fly ...
Det er ikke bare at jeg ikke vil
fly med det fly, men jeg vil helst
ikke stå under den linja det flyr i
heller.
Jeg tenker kommunalt utviklet fly, at det kommer
til å drette av deler i huvudet om
det er lysten gitt.
– Men Havarietovel også gjorde ikke det.
De skulle prøve å fly det.
– Det var ingen som ble skadet.
– Så derfor kan vi jo le litt
av det.
– Igjen er det veldig mye moro man
kan bruke penger på hvis man faktisk vil
bruke penger som er tvangsinrevne via skatt.
Du vil finne store grupper som synes at
dette er et bra tiltak.
Gruppa A synes at disse tiltakene er gode
formål som man kan bruke penger på, gruppa
B synes de tiltakene, og så videre og
så videre.
Og så er det ofte argumentet om at
det er ikke bare de som betaler som
får nytte av det, det er de som
ikke betaler som også får nytte av det.
Og det er ofte et argument for skattefinansiering.
Men hvis du har det som utgangspunkt, så
blir alt veldig dyrt, fordi da blir det
veldig mye moro som skal finansieres på den
måten.
Og du har ofte i sosiale medier dette
argumentet med å si at «jeg synes at
å betale dette, dette er min andel å
betale dette, og det er verdt pengene».
Men la oss ta et forenklet eksempel.
Du synes at det er verdt å bruke
tusen kroner på dette som min andel.
Men så er det, la oss si det
er en tredjedel som synes at dette er
et tiltak som man er villig til å
betale tusen kroner for.
Så er det to tredjedeler som tvinges til
å betale disse tusen kronene.
Og hvis den to tredjedelen ikke betalte, så
ender du kanskje opp med at de som
synes at tusen kroner er verdt prisen, må
betale tre tusen.
Det er en beundringsverdig øvelse du bedriver, herr
Balsørsen.
For det har bevistgjøret folk på kostnadsnivå at
disse tingene som er gratis i store gossetegn,
ikke egentlig er gratis, at det er ganske
mye penger per ue.
Men noen av oss forsøkte å gjøre dette
på Karl Johan under valgkampen, og for eksempel
fremlegget regnestykke på hvor mye hver innbyggere i
Oslo måtte betale for det der helvete svømmebassingen
opp på Tøyen.
Jeg er sikker på jeg kunne sagt hundre
tusen kroner, og folk ville fortsatt vært for
i svømmehall.
Jeg så en annen sånn lite videoklipp her
som handlet om elektrifisering.
Og kommunene driver jo i stor grad og
skal ha ting over på, det skal være
elektrifisert anleggsdrift, ikke sant?
Og den som ledet an dette her, det
tror jeg var i regi av en LEF,
som stilte spørsmålene.
Og så stiller de opp av politikerne som
står og diskuterer dette her, og så kommer
spørsmålet.
Hvis dere har ti milliarder å bruke på
å bygge vei, og så sier man at
det kan man få ti kilometer vei for,
konvensjonelt, men dersom vi endrer dette her og
krever at det blir elektrisk drift og elektrisk
anlegg på byggingen, så får vi jo bare
7,5 kilometer med vei.
Hvem av dere vil da kreve elektrisk?
Nei, men klue er det at av de
som stod i det panelet, da var det
ikke mulig å se hvem som tilhørte hvilken
parti, dette var ikke kjente profiler, og de
hadde ikke merkelapp på seg.
Men jeg tror det var 8 stykker i
panelet, og 5 eller 6 rakk opp hånda
og sa ja, da skal vi få det
kjørt elektrisk, ikke sant?
Og dette gjøres, og dette er en realitet
Oslo kommune har møtt på på da.
For når de, alle mulige sånne anleggsting som
kommunen driver med, så bruker de nå pengene
på det, og da er det to alternativer,
det er enten å få gjort mindre, eller
å øke utgiftene for å få gjort like
mye.
Og det blir dyrt.
Men det er jo en sånn evig ansvarspulverisering,
fordi det er jo veldig lett, som vi
var inne på i sted, for Høyre og
FRP å si at nei, men nå må
vi betale for moroa som SV og Arbeiderpartiet
har hatt de foregående 8 årene, og de
foregående 8 årene så kunne Arbeiderpartiet og SV
si at nå må vi gjøre opp for
etterslepet som henger igjen etter de 8 årene
med Høyre og FRP for oss, og sånn
går noen dagene da.
Og spørsmålet er jo egentlig, når det kommer
til stykket, ser du at det skjer noe
av substans over hodet, eller er det, fordi
bekymringen min, som Arne påpeker, når man selger
eiendom, det er bra, man bør bli kvitt
ting man ikke bruker eller ikke trenger, eller
ikke er de beste til å forvalte, eller
ikke bør sitte på.
Og hvis det, som Trum håper, går inn
og nedbetaler ihjel, supert, sånn bør det være.
Men det kan jo like godt gå inn
i elflytet, Kristian Sand.
Ja, og det er jo prisverdig at man
har et opplegg for å gjøre ting gradvis
kontrollert, og vi har jo ofte argumentert med
at på Riksplan så bør man skalere ned
denne opplåste, forvokste staten, forholdsvis gradvis, for det
er jo folk som har basert livene sine
på at systemet er slik, og vi må
jo ta visse hensyn til det.
Faren er jo at ting skjer så gradvis,
at de knapt får gjort noe før et
annet regime overtar.
Jeg får tankene henledet til forrige høyresideregime i
Argentina, av alle ting.
Det var en sånn sentrumhøyre koalisjon som styrte
før siste peronistperiode, da vi før Millei igjen,
og det var jo en sånn skommamelk gå
en fjerdedel av veien gjeng.
Skulle kutte litt, men ikke så mye, og
de skulle trykke litt mindre penger, men skulle
fortsatt trykke ganske mye, og så endte det
opp med bare at det ble skikkelig upopulært,
og at de måtte gå tilbake på veldig
mye av det de gjorde, og det ble
ikke noe substans i det.
Du fikk kanskje bremsa den dårlige utviklingen litt,
og så fikk du bare en ny gjeng
med peronister inn i fire år, og så
var det så gærent at du kunne få
valgt Millei.
Men jeg opplever jo veldig ofte høyre IFRP
som den mellomløsningen i Argentina.
Den er ikke villig til å gjøre noe
ordentlig.
Du skal bare skru på litt skruer og
ta ned bryteren litt, og så er det
like lett å ta den opp igjen etterpå,
i stedet for bare å klippe snoret.
Ja, du seiler saktere mot isfjellet.
Men selvfølgelig er det sånn, og det har
jo mye å gjøre med at Høyre har
blitt et folkeparti, så du har alle mulige
seierinteresser som har en stemme inn i Høyre
også, liket med andre politiske partier, sånn at
det er jo hyret vanskelig fra den plattformen
å komme med noen radikale endringer i hvordan
man organiserer det offentlige i Norge.
Høyre er jo bekymret for de såkalte lilla
velgerne.
De skal ha de velgerne i midten, og
hvis det er det de anser som problemet
deres for at de har for lav oppslutning,
så kommer det ikke til å komme noen
store endringer når det gjelder å skjære ned
den forvokste skattestaten.
Jeg tror kanskje at Høyre gikk på en
liten blemme ved dette valget, for det virket
som om alle disse lilla velgerne tok et
litt langt skritt over Høyre og sa at
vi tar heller den delen som er lett
melk, eller ekstra lett melk er vel kanskje
mest beskrivelse på FRP?
Jeg tror helst at det var sidlinjens kampanje
mot å stemme Høyre som ga vårt resultat.
Vårt samarbeid med Erna Solheim om å få
Høyre ned var eminent bra.
Erna har spilt det på lag.
Hun er æresverktige på den her.
Tregheten i det norske systemet, og det offentlige
har blitt en så stor del av økonomien,
og offentlige penger er så billige, og så
i den forstand at du har en del
långere penger å leke med, det gjør det
jo uhyre vanskelig å få gjennomslag for noen
som helst annerledes måte å organisere dette på.
Tradisjonelt er det utenriksministeren som er nummer to
i regjeringen, og det var ikke så veldig
mange år siden at det faktisk var tilfelle,
men i og med at staten er blitt
så stor, så er det nå blitt finansministeren.
Det er bare finansministeren nummer en i regjeringen,
statsministeren som er nummer to.
Det er ingen tvil om dem, de pusher
foran seg nå.
Så var det ikke en nyhetssak, for ikke
så mange dager siden, at Jensus lurte på
om han kanskje ikke skulle holde ut i
denne finansministerstidningen.
Dere ble overrasket der også da.
Sjokkert.
Nei, han hadde ikke bestemt for det.
Han har jo permisjon fra den stillingen han
skal inn i på ubestemt tid.
Jeg tenker han gjør ferdig statsbudsjett for det
ferdige Spikera samarbeid og stemte gjennom.
Så går det en måned eller to, og
så er han ute.
Jeg tipper at cirka midt i februar, så
ser vi at han går.
Og så vil jeg veldig gjerne tenne et
lys for alle de menneskene som stemte Arbeiderpartiet,
fordi å, Jens.
Som da med glans i øynene så på
denne mannen.
Han vil vi ha, så jeg stemmer Arbeiderpartiet.
La oss bare behandle de pent.
Disse menneskene kan ikke bedre, de forstår ikke
bedre, og de har bare ikke mer kapasitet
i øverste etasje.
De har et stemmerett.
Vi minner jo litt om den gangen Jens
kjørte rundt i Arbeiderpartiets firmabil og bulka og
la igjen en sånn blank lapp under vindustviskeren.
Det føles litt som den der finansministerposten er
en blank lapp igjen.
Ja, jeg tror den er det.
Det er liksom ikke noe å lure på.
Jens, han samler jo sånne permissjoner.
Han har jo jevig permissjon fra SSB også.
Ja.
Så vi vet kanskje.
Det er ikke du som er vikar for
den der.
Det hadde vært fint om du ble det.
Vi hadde ønsket du kunne bli vikar for
ny finansministerposten.
I hans nåværende jobb hadde det jo passet
kjempefint.
Jeg tror den er vanskeligere, men du vet
at om ikke du filer ut den søknadene
siden vi skal ha sentralbankchef, så kommer jeg
til å file den ut og sende den
ut for deg.
Jeg hørte på Jan Ludvig Andreasen, hun var
hos Nes, tror jeg.
Han spekulerte i at Jens kom til å
bli sittende som finansminister dersom det kom i
gang noen sånne skatteforlike greier.
Ja.
Og det var litt morsommere enn det der
budsjettdragkampen.
Det trenger jo nok en landgeneral som kan
dra i havnen eller noe.
Det ser jeg for meg.
Ja, og at det subjektivt også for Jens
sikkert er artigere å holde på med sånne
langtidige greier.
Han blir husket i historien, ja.
Det er klart artigere.
Og hvis han skal sette i gang noe
sånt, så vil han kanskje sitte for å
sørge for at det blir gjennomført, fordi han
setter sin ære i at dette er noe
som vi skal få til, og da vil
han kanskje sitte lenger inne og stikke av
fra det.
Han følte jo ikke sånn med den biodieselreformen
han satt i gang.
Jeg har jo et håp om at denne
regjeringen faller på mistillitsforslag i løpet av de
neste seks månedene.
Det blir sikkert ikke noe skattefylling for lik
på Jensa likevel, og da kan han jo
bare gå.
Ja, da skal det bli interessant å se
hvordan den rene AP-regjeringen forhandler når de
nå med et statbudsjett forhandler til begge sider.
Mitt håp er at det rett og slett
stilles mistillitsforslag etter denne Telenor-skandalen, at det
faktisk blir fellene for dem.
Også ser jeg for meg at Senterpartiet kan
finne ut at dette er kanskje vår kju
for å begynne å flippe side.
Men det er jo ingen i Senterpartiet man
ønsker seg på vår side annet enn Olav
Bortenmo.
Jeg sier ikke at jeg ønsker meg noe
her.
Jeg bare spår fremtiden, hvordan jeg tror den
blir.
Jeg sier ikke noe om hva jeg håper
på.
Det kan bli en spennende parlamentarisk høst og
vår for seg.
Det er klart, Arbeiderpartiet har et kjempeproblem hvis
de blir felt.
Fordi hvem pokkeren skal de stille som frontkandidat
hvis Støre faktisk faller?
De kan jo ikke bruke han som statsministerkandidat
i en regjering som har blitt felt på
mistillitsforslag.
Det går jo ikke.
Ja, det har skjedd før.
Nei, men altså, de kjører jo nok ikke
mye.
De kjører enten Brena eller Vesterøya.
Det kan være at de har samme tilnærming
til ting som Høyre har.
La oss bare gønne på om Erna var
Høyres idé.
Så tror jeg de har skjønt at det
var ikke noen god idé.
For all del synes de gjerne at Støre
skal gønne på Arbeiderpartiet.
Så vi kjører Støre.
Kanskje vi kan se Arbeiderpartiet ned mot 10
prosent.
Det hadde jo vært under.
Det hadde vært fint.
Ensiffra på både Arbeiderpartiet og Høyre.
Da skal vi ha jubileumssending.
Da blir det ikke bare jubileumssending, da blir
det sånn funny fest på Trykkestallen.
Men du vet hvordan det blir?
Man skal være forsiktig med hva man ønsker
seg.
Det blir kanskje en delt flertall mellom Senterpartiet
og Rødt.
Jeg tror vi skal...
Jeg tror kanskje...
Jeg har ikke vært sånn i praksis.
Jeg har truen på at Rødt kommer til
å spenne bein på seg, helt klart.
Da faller de.
Hvordan kommer de til å gjøre det?
De har rett og slett for mye radikale
gjerninger som på et eller annet tidspunkt kommer
til å tenke at nå er vi store.
Nå skal vi ha gjennom vår virkelige...
Nå sletter vi til Sofia Rana.
Dette er vår tid.
Da blir det Sofia Rana, og det blir
alle de rabiate gjerningene som plutselig begynner å
bli synlige i det partiet.
Da er vi ferdig med dem.
Da tror jeg Rødt krasjer fullstendig.
Jeg tror hverken Moxnes eller Mimir kan leve
med det, så de må trekke seg tilbake
igjen.
Stakkars hun som sitter som leder nå, jeg
tror ikke...
Hva skal hun gjøre?
Hun må bli med Moxnes og Mimir til
Arbeiderpartiet.
Ja, og det...
Et fall med Arbeiderpartiet kan jo ikke være
spesielt spennende å gå inn i.
Nei, men det hadde jo gitt litt livsgnist
til den litt dølle gjengen i Arbeiderpartiet.
Det hadde det i hvert fall vært.
Jeg har et vant forslag.
Kan det finne seg en ordentlig jobb?
Ja, men hun...
Det blir det flere ting på.
Hva heter henne?
Hun som gikk fra Rødt til Arbeiderpartiet.
Står helt stille for meg, men hun er
jo Arbeiderpartiets intelligente alibi på den kvinnelige tiden.
Eivor Rydland.
Eivor Evenrud.
Hvis du har den der todimensjonelle skalaen i
hodet, så ser det jo rart ut å
hoppe over SV.
Men som ble nevnt her, SV er mer
gerne enn Rødt på et vis.
De er mer uansvarlige.
Rødt bærer konsekvensen og sier at ja, vi
ser konsekvensen.
Den aksepterer vi.
Mens SV prøver å late som om ingenting
har konsekvenser av det de gjør.
Jeg tror det Rødt har lykt til å
si, det som har gjort at de har
fått en helt annerledes stor oppslutning enn hva
god gamle RV hadde i gamle dager.
Det er jo det at de har sagt
at de har klart å selge den historien
både til egne folk og utover.
Det er vi som er Arbeiderpartiet nå.
Det er kanskje litt noe i det også.
Det er litt noe nonsens.
Ikke bare kommunistisk.
Har du den brosken som ble utgitt av
Kristiansen?
Hva ville Gerhardsen gjort?
Den tror jeg er symptomatisk.
Men litt av problemet er jo at hvis
du sammenligner hva Arbeiderpartiet gjorde i forhold til
30-tallet, så kan det ses på som
du skal blåse opp en ballong.
Du hadde jo et utgangspunkt med en stat
som var mye mindre.
Så kom de med disse tiltakene.
Da har du den ballongen som er forholdsvis
lite luftig, som du blåser litt mer luftig.
Så har du en situasjon som er nå,
med nærmere 70% av BNP fra statsøkonomien
er offentlig sektor.
Så skal vi i denne ballongen som det
er veldig mye luft i fra før, så
skal du blåse mer luft inn i denne
ballongen og mener at situasjonen er tilsvarende som
under Gerhardsen.
Jeg kjøper det perspektivet.
Helt rimelig perspektiv.
Men til den der forskjellen med SV og
Rødt, så oppfatter jeg jo SV som de
som ligner mest på det du beskriver her.
Det er ikke noe tak noste.
De bruker mer penger på alt som er
bra og forbi alt som er dårlig.
De konkurerer i snillhet med Ytre sentrum og
av og til KRF.
Men KRF har skjerpet seg litt.
Ja, de har det.
Men SV er det helt urealistiske opplegget.
Mens Rødt er jo, de er villige til
å si at her gjør vi noen prioriteringer.
Vi velger trygge arbeidsplasser og industri over miljø
og skattelite.
Man kunne vel tenkt seg, for jeg har
jo hørt Mimir eksplisitt si, at etter at
Are, slusseriombudsmannen, kom over Kneika og ble litt
sånn allmannseier i stedet for en ytre høyreaktivist,
så har jo sånne som Mimir snakket i
pen ordlag om å med Are og egentlig
gjort det poenget som vi også har gjort.
Kanskje også før vi begynte å lage podcast.
Men at det er så rart at det
ikke er noen på venstre siden som er
opptatt av sløsing i offentlig sektor.
Fordi er det noen som burde være opptatt
av å bevare troverdigheten til offentlig sektor, burde
det jo være venstre siden.
Og det er jo et poeng som Mimir
for eksempel tar med seg inn i debatten
rett som det er.
Ja, for hvis du ser den dokumentaren av
Sindre Norby, hvor blir det av penger, så
ser du at Kristiansson gir uttrykk for at
han frykter velferdsstatens kollaps.
Og det er jo en dønn fornuftig analyse.
Sett fra om vi liksom ønsket velferdsstaten vel,
så ville vi jo vært enda mer opptatt
av sløsing.
Fordi det er ingen sikrere måte å få
det til å velte på enn å bare
være uansvarlig og vise at man er uansvarlig.
Enn å la det liksom bare forvittere på
leirføtter, ja.
Men hvis vi tar dette et lite hakk
videre, så begynner vi å se på norsk
økonomi og norsk økonomi opp mot europeisk økonomi,
og så videre.
For et lystig tema.
Ja, det er kjempelystig.
Jeg kom over Jan Emremsvåg.
Han er jo egentlig forsker som driver med
kjernekraft, og virker forsker på det på å
bruke båter og sånt.
Han har jo litt forståelse av økonomi, og
han publiserte en modell her som sammenlignet Svensk
og Norge 1981 til 2024.
Dette er jo det, Jens Stoltenberg, som like
lange linjer burde være opptatt av.
Fordi forskjellen er veldig liten i 1981.
Det er sånn skyller døye 2 000 dollar
GDP per kapita.
Så får dette lov til å akkumulere opp
til 2024, og så er forskjellen nesten 20
000.
Man har ikke sløst bort ressursene sine, man
har ikke regulert seg vekk sånn at det
bare har blitt dyrt og vanskelig.
Og så kommer man ut 40 år senere,
så er alle mye mer velstående.
– Ja, gamle sitatet med prosentuell vekst, eller
eksponensiell vekst, det er universets sterkeste kraft.
Det er noe med små prosenter år etter
år.
– Ja, apokrypt tilegnet veienste.
– Sveits har ikke en olje- og
gassindustri, de har ikke en stor fiskeindustri, de
har ikke bygd ut et svært kraftnettverk, så
de kan selge mildre kraft.
De har ingen sånne ting, og likevel kommer
de fra oss.
– Sjokkert nok har de heller ikke nysnø.
– Nei, de har heller ikke…
– Dermed har de førsteplassen på verdensinnovasjonsindeks, og
det er jo hyggelig.
– Har de det?
– De ligger i Europa og har innovasjon.
Nå i Europa er…
– For ordens skyld utenfor EU.
– Utenfor EUs.
– Ja da.
– Så det er klart.
Hele poenget er jo så jævlig lett, og
det er jo akkurat det dere har sagt,
begge to på verdensmåte.
Så hvis vi bare vokser litt mer hvert
år, så blir det store gevinster over tid.
– Og hvis du vokser litt mindre hvert
år, så blir du til slutt faltet.
– Og sånn som vi gjør det i
Norge, så er jeg usikker på om vi
vokser i det hele tatt.
Jeg har følelsen av at vi vokser ikke
i verdi, vi vokser bare i et tall
som blåses opp den hver tid.
– Ja for det er bare staten som
vokser.
Enorme kraftinntekter, enorme oljeintekter, enorme inntekter i skatt
og avgift og hva det nå er for
noe.
Det vokser og vokser og vokser og vokser
og blir en større og større andel.
Merker ikke noe forskjell, får ikke noe feitere
lombok som privatperson.
Du får bare høyere strømpriser og mye høyere
levekostnader generelt.
Og så sitter man der sånn da og
reagerer ikke i tide på politikers hold.
Og så ender det opp med at du
får en sånn ordentlig baklengs i et eller
annet valg.
– Uffe, nå fikk jeg en sånn spontan
tank.
Tenkte dere effekten av hvis Høyre og Verdenspartiet
skal ha en budkamp om Senterpartiet?
Ja, det blir ikke billig altså.
– Det blir i hvert fall.
Altså det verste er at normalt sett så
burde det i hvert fall slått positivt ut
for norske bønder.
Men jeg er ikke sikker på om Senterpartiets
politikk er spesielt bra for norske bønder.
Jeg tror egentlig det er det verste som
kan skje der.
– Vi har jo det gamle uttrykket super
sentrum.
– Og hele det norske politiske spektrumet er
sentrum?
– Ja, det er veldig enkelt.
– Ok.
Det ble litt Oslobudget og mye annet.
Men da er fremtidsutsiktene for oss Oslobeboere like
høye skatter og like mye utgifter i fremtiden,
eller er det glimt av håp her?
– Ser noe ut som det blir stort
sett som før.
Muligens kan man regne med at eller håpe
på at egnomskatt på boliger blir avskaffet i
løpet av inneværende kommuneholdsperiode.
Men...
– Det høres jo ikke ut som høyre.
– Men det er jo ikke så veldig
mye det jeg snakker om da.
Egnomskatten er en veldig liten del av det
vi betaler i skatt.
– Jeg tenker litt sånn at det som
slo meg da jeg kastet et halvt blikk
på dette budsjettet det er jo det at
jo, det er riktig nok at de har
et forløp hvor de skal bruke mindre på
drifte i årene som kommer.
Men det er jo lett for å ikke
manifestere seg det da.
Plutselig så dukker det opp noen behov og
så stiger de her utgiftene også.
– Det er jo alltid et eller annet
prosjekt som hadde vært jævlig kult å klippe
sånn her på.
– Ja, er det nok med det der
anlegget på klemmesruller?
– Det er jo så mange gode formål
vi kan bruke penger på.
– Jeg venter på det der elfly til
Kristiansand.
– Ja.
– Den som venter på noe godt, sier
jeg.
– Den får det i huet hvis det
blir omført.
– Ja, den som venter på gode formål.
Mange gode formål finansiert av kommunen og stat
og så videre.
Vi får nirvana.
– Det er jeg som har sittet her
i 12 år og ventet på det der
tredje boligmarkedet.
Sånn kan det gå.
– Skal vi si oss fornøyd for dagen?
– Jeg lurer på det.
– Ha en fortreffelig dag, folkens.
– Have a good one.
Takk for at du hørte på Sidelinja podcast.
Vi vil gjerne noe bredere ut, så hvis
du snakker om oss, deler oss eller anbefaler
oss i podcasthappen din, så er det høyt
verdsatt.
Government is the problem.
Hvis du heller vil snakke med oss i
form av ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidelinja.transistor.fm