Velkommen til Sidelinjen, podkasten for politisk hjemløse.
Og for podjunker.
Government is not the solution to our problem.
Government is the problem.
Rundt bor i dag en matlei, Tronders Ørnsen,
som er lei av Cobra-effekten i offentlige
sektorer og meg selv, Vegard Nøttes.
Cobra-effekten, ja.
Jeg synes du skal få gleden av å
forklare dem.
Ja, Cobra-effekten er når du har en
løsning til et problem, og så gjør du
egentlig bare problemet verre.
Fordi det er uønskede konsekvenser av løsningen som
egentlig bare forverrer problemet, eller insentiver, som egentlig
bare motvirker og motarbeider det.
Jeg måtte ta en liten pause her, for
å bare summe meg i huet.
Fordi jeg vet, jeg kjenner denne historien.
Men navnet kommer av, da britene hadde kolonisert
India, så var Cobra-slanger et problem.
Så man begynte da å legge opp skuddpremier
på Cobra-slanger, eller at du fikk en
skilling eller et eller annet for å komme
med en død Cobra-slange.
Hvilket gjorde at du fikk en hel industri
som oppdrettet Cobra-slanger for å selge dem
til britene.
Så du fikk jævlig mange flere Cobra-slanger,
fordi at løsningen på problemet gjorde problemet verre.
Fordi insentivene var feil.
Insentivet her sånn var, jo flere Cobra-slanger
du klarer å komme med til den britiske
guvernøren, så får du flere skilling.
Ja, men du vet hva?
Det er ikke nok Cobra-slanger til å
tjene så mye penger som jeg vil, så
derfor begynte vi å oppdrette Cobra-slanger.
Dette hører seg veldig norsk politikk ut, egentlig.
Så det er på en måte kanskje litt
tema i dag da, fordi vi har en
god del saker som eker i den retningen,
og det blir ikke helt utenkelig at du
kommer inn på jernbanen for eksempel.
Nei, du blir alltid glad når vi snakker
om jernbanen.
Det er noe med det.
Skal vi begynne med å regne på billettpriser
og subsidier?
Ja, vi skal vel det, men vi må
nesten ta den der norske skog-greia først.
Ja, vi får ta norske skog først.
Norske skog har vært flinkest i klassen.
De har kuttet utslipp, vet du.
Ja, det er ikke bare litt.
De har kuttet alt de har.
La meg lese litt av prep-arbeidet her.
Norske skog, som har kuttet nesten alle sine
utslipp, risikerer nå å tape 600 millioner kroner,
fordi de har blitt for grønne for EUs
byråkratiske klimasystem.
Det handler jo om at når de ikke
slipper ut CO2 lenger, så får de ikke
lenger CO2-kompensasjon gjennom denne kompensasjonsordningen, og dermed
har insentivene dyttet dem i en retning, og
så får de smekk på fingeren fordi de
har vært for flinke, fordi nå faller de
ut av ordningen som de ellers hadde.
Og det er jo litt typisk da.
Også kjent som en kobre-effekt, kanskje litt
mildere enn akkurat den opprinnelige for historien.
Men du lager tiltak, du har et mål,
og du sikter mot det, og så ender
du opp med å få en fullstendig snudd
motivasjon i andre enn.
Vi snakker av og til om det i
offentlig sektor, så er det liksom hvorfor kan
ikke offentlig sektor bare være like god som
privat sektor?
Fordi hvis de bare gjør det samme som
privat sektor, så blir de like gode, ikke
sant?
Fordi om du er sykepleier på en offentlig
operasjonsstue, eller sykepleier på en privat operasjonsstue, så
kan jo bare en offentlig sykepleier gjøre de
samme tingene som man gjør på en privat,
og så er det like godt.
Men det skjer ikke av seg selv, og
det er ingen insentiver som peker i den
retningen, og problemet er at du har ingen
konkursmekanisme, du har ingen kreative destruksjon på offentlig
side.
Faktisk har du en cobra-effekt i stedet,
så det er akkurat motsatt.
Det du har, er at hvis du gjør
det dårlig i offentlig sektor, så får du
mer penger, fordi du skal løse problemet, i
stedet for i privat sektor, hvor du går
kunk.
Og det er nesten definisjonen på dette, ikke
sant?
Du betaler ekstra for å få dårligere tjenester.
Så hvis det er en operasjonsstue, eller en
avdeling på et sykehus som ikke funker, og
det liksom går med underskudd, du bruker for
mye penger, og du leverer ikke nok til
pasienten, så er det eneste svaret man har,
er at da må vi finansiere det bedre.
Det er jo et eller annet rart med
norske skog.
Jeg husker helt tilbake fra barndommen, jeg hørte
om norske skog.
Det var stadig krise i norske skog, så
de tappte penger, og gikk med underskudd, og
måtte si opp folk, og i det hele
tatt.
Og nå er de da der hvor de,
de er avhengige av å få CO2-kompensasjon
for å tjene penger.
Har egentlig norske skog livets rett i utgangspunktet
da?
Nei, det kan du si.
For de har fått mye til rettelegging av
myndighetene opp igjennom, altså.
De har fått veldig mye.
Det som, bare for å ta faktaen i
saken, for jeg skal jo innrømme at jeg
ikke har veldig stor innsikt i norske skogs
regnskaper, og hvorvidt de er en levedyktig business
uten subsidier.
Og så er det selvfølgelig også urimelig å
si at hvis du er en business i
et system som subsidierer, så har du på
en måte rigget deg for å operere i
det systemet.
Så det er ikke helt urimelig at du
gjør deg avhengig av subsidier også.
Så hvem vet?
Men de har da kuttet nesten alle fossile
utslipp ved sine norske fabrikker.
Miljødirektøret har derfor besluttet å ekskludere dem fra
EUs kvotehandelssystem.
Konsekvensen er at de mister retten til CO2
-kompensasjon.
En ordning som skal motvirke karbonlekkasje ved å
kompensere industrien for de økte strømprisene som kvotesystemet
skaper.
Ta på anslås til ca.
120 millioner kroner i året, eller totalt 600
millioner over fem år.
Og det er jo interessant, for det er
nok en cobra-effekt.
Når man påfører kostnader for lite klimavennlig strømproduksjon
som du dytter på strømsystemet, så er det
klart at strømmen blir dyrere.
Fordi utslipper betaler, ikke sant?
Og så åpner du strømmarkedet, utenlandskabler og alt
dette, og du begynner å utveksle strøm mellom
ulike regioner for å for eksempel få norsk
vannkraft inn for å regulere europeisk strømmenett og
så videre.
Og så får du den absurde effekten at
her i Norge, hvor vi produserer, og si
at norske innbyggere da er på en måte
ansvarlig for den strømmen som produseres i Norge
og utslippene som kommer derfra, og vi er
100% fornybare, ikke sant?
90% er vannkraft og 10% er
vind, eller noe sånt.
Og så lukker du opp dette, og så
må vi plutselig begynne å betale omtrent bøter
da, i form av høyere strømpriser, fordi at
man produserer ikke miljøvennlig i Tyskland og Polen.
Og det er jo helt retard, fordi nå
demper du straffen for de som skulle hatt
insentivet til å ta bort kullkraftverket sitt, og
så øker du kostnaden for de som bruker
bare ren strøm.
Det er liksom, ja, du kan jo spekulere
på hvor du ender opp nedi gata da,
men det du i hvert fall har fått
er at det som er nasjonaløkonomisk og samfunnsøkonomisk
super nyttig, som er å selge et verdifullt
produkt fra Norge til utlandet, og at de
nesten ikke kan få nok av det, altså
norsk vannkraft, norsk regulerbar vannkraft, som er ren
og effektiv og tilstrekkelig i kvanta til å
faktisk kunne regulere mye, er nå for den
jevne forbrukeren ulempe, fordi du blir nå eksponert
for strømpriser som er fire ganger, noen ti
ganger, noen femti ganger av hva du hadde
for noen få år siden.
Men samfunnsøkonomisk så er det kjempelønnsomt, men den
enkelte merker det ikke i det hele tatt.
Og det handler jo om at du har
laget et system der politikerne som har besluttet
dette, og statskraft og staten etter disse som
har med det å gjøre, har laget et
system der gevinsten av dette tilfallet bare er
staten.
Staten og noen heldige ansatte i disse selskapene.
Ja, det er også ikke sant.
De driver jo veldig, det er jo empirbygging
hele veien.
Ja, og hva var historiene da disse statkraft
-treiderne hadde tjent bonuser på et tittals millioner
for å treide strøm i dette tøysemarkedet de
har laget?
Jeg henger jo ikke helt på greip.
Men apropos det der, noen har jo, altså
Norske Skog har nok ikke samme vinklingen, men
jeg har snakket med en for en tid
siden som drev å skrive offentlig anbud.
Og når han i hans firma skrev offentlig
anbud, så var det sånn, det er en
poenggreie, ikke sant?
Hvor grønn er du?
Ok.
Men det er også hvor mye har du
kuttet?
Og det som var veldig viktig, det var
at du ikke kutta for mye.
Fordi da ble det mye vanskeligere å kutte
neste år.
Og når du ikke hadde kuttet neste år,
og hadde noe å kutte på år etter,
så ga det en negativ effekt på anbudet
ditt.
Så da fikk du, fordi du ikke hadde
planlagt å kutte frem i tid, eller ikke
hadde kuttet nok i den siste tiden, fordi
du kutta veldig mye året før det.
Hvis du tok alt med en gang, da
mister du poeng, og da må du lengere
ned i pris for å kompensere for det.
Det minner jo om en annen ting da,
som er «good hearts love».
Hvis du måler noe for at du skal
oppnå noe fint, som for eksempel at klima
og gassutslippene dine må reduseres med 15%
hvert år, for det er et fint mål.
For da, etter 10 år, så har vi
redusert med x%.
Og når målestokken blir målet, så begynner du
å tilpasse deg det, i stedet for å
faktisk gjøre det som de som satte reglene
ønsket.
Og «good hearts love» sier jo da at
«when the measure becomes the target».
Det var jo enda Trump som kom til
makten første gang, hvor han trakk USA ut
av denne Parisavtalen.
Det var det mye ball om.
Men USA hadde etter det større kutt i
sine utslipp enn det som var planlagt, og
enn hele Europa.
De kom ut av avtalen, men da gikk
det plutselig som eget bedre.
Ja, og en av greiene i USA er
vel at de har begynt å bruke ganske
mye gass.
Det er nettopp positivt, fordi en del av
energikonsumet blir substituert av gass og brennegass, og
gass er mye mer miljøvennlig enn olje og
kull.
Det er ikke mye kull de brenner lenger
i USA, men det er en del sånne
omstendigheter som gjør at USA kommer ganske bra
ut av det nå, altså som en miljøbesting.
Og det er jo litt artig.
En annen ting som gjør at du kommer
godt ut er hvis du lå veldig dårlig
anden i utgangspunktet.
Hvis du kan finne deg et utgangspunkt som
er skikkelig dårlig, så er det klart at
da ser du mest bra ut.
Skien er ikke dritbra, ansått.
Ja, de gjør det, men hva regnes det
ikke av?
Jeg så en sånn greie en gang.
Det er et svært kullkraftverk nedi Polen et
eller annet sted, som har blitt henvist til
en del ganger.
Jeg husker ikke akkurat hva som var sammenligningen,
men jeg tror poenget er noe sånt som
at det ene kullkraftverket i Polen slipper ut
mer CO2 enn sånn all privat aktivitet i
Norge.
Liksom bilisme og strømproduksjon og alt som er.
Og parallelt med det, sånn fullstørrelse kullkraftverk, om
det var i 2023 eller hva det var
for noe, så var det noen som hadde
funnet ut hvor mange sånne som hadde blitt
godkjent for nyutbygging i Kina.
Og gjennom hele året så var i snitt
to sånne kraftverk hver uke var godkjent.
Altså kullkraftverk.
Og de bygger ut vind og sol og
kjernekraft i tillegg.
Og vann.
Men bare kullsiden av det er altså to
i uka.
Og da kan du begynne å stille deg
spørsmål.
Å ja, men her i Norge, vi er
ikke ett sånt kraftverk engang.
Vi skal bruke milliarder på å elektrifisere sokkelen
for at de skal brenne den samme gassen
i Tyskland i stedet for her.
Det er for at vi skal kjøpe strømmen
tilbake.
Det er altså så retard.
Det mangler alle perspektiver, ikke sant?
Og det er ikke engang å være klimaskeptiker,
for man kan godt mene at dette er
et problem.
Men det er jo ingenting vi gjør her
i Norge som er i nærheten av å
løse noe.
Men altså, her er vi på linje med
MDG.
Fordi MDG sier at dette er tull.
MDG har skjønt at det å legge kavler
ut for å elektrifisere sokkel, det er nei,
slutt, tull.
Så selv de har forstått det.
Men jeg synes jo det er verdt å
minne om, og jeg er enig med deg
i at MDG er faktisk et mer rasjonelt
Miljøparti enn en del andre.
Men jeg har jo vært inne om Boden
til MDG innimellom og snakket med en sånn
menig MDG-ere.
Og spesielt de første årene vi sto på
Karl Johan, så var jo den store spørsmålstegningen
jeg hadde var, hvordan er det mulig å
være et Miljøparti og ikke gå 180 prosent
inn på kjernekraft?
For det er jo den eneste svaret på
å løse de klimaproblemet man fikk inn.
Så det er ikke noe annet å gjøre,
for det er det eneste som skalerer til
den skalen du trenger for å…
Og vind løser ingenting, og sol løser ingenting,
og det er faktisk viktig å si ingenting,
for det er nesten ingenting da.
Fordi det er variable kilder, og du kan
ikke lage nok batterier til å jevne ut.
– Når vi begynner å se på nå,
når vi begynner å…
AI ruller ut i større og større omfang,
så blir jo energibehovet, det blir jo vokseleksponensielt
stort, det blir helt vilt store…
– Og det som hver gang jeg var
inne om å undercover på en sånn MDG
-stand, jeg bare hadde noen plausible spørsmål til
de som sto der sånn.
Så det ene året så fikk jeg, og
det var i og for seg et oppløftende
svar på et vis.
Jeg gikk bort til den fyren som sto
der sånn, og så spurte han, hvis dere
mener alvorløse klimagreiene, hvorfor er ikke dere for
kjernekraft?
Og så ser han på meg litt spørrende,
og så sier han, er ikke vi for
kjernekraft?
Nei, det er helt like.
Åh, nei, men ok.
Det er jo dumt hvis vi ikke er
det.
Og det var de ikke.
Jeg tror ikke de var eksplosivt imot kjernekraft
heller, men det manglet noe fokus på det
da.
– Oppav var vel det, for det tyske
MDG, de var jo…
– De er jo gærne.
Norske MDG skal ikke beskylles for det.
– De var hardcore mot kjernekraft, og det
var de som pushet hardest for å legge
det der i Tyskland.
– Problemet mitt er at hvis du kaller
deg et miljøparti, og du ikke egentlig aktivt
jobber for å få kjernekraft, både i Norge
og i Europa og resten av verden, så
driver du med feil ting.
Fordi du må substituere det energiforbruket som i
dag går på kull og andre ting, og
det må bli billig nok til at du
faktisk kan starte det uten tvangstiltak, for tvangstiltak
lekker alltid, og det blir aldri skala på
det.
Men det betyr masse produksjon av kjernekraftverk.
Det må masse produseres for å få kostnaden
og prisen ned.
Det må inn i stabile forvaltnings- og
administrasjonsrammer, sånn at det ikke blir kokodyrt å
bygge.
Og kostnaden på et kjernekraftverk, kjernekraftverk er jo
bare termisk kraftverk som et kullkraftverk, eller et
gasskraftverk, eller hva det er for det, ikke
sant?
Du koker vann, og så spinner du en
turbin, og that's it.
Spørsmålet er hva er det du lager varme
med?
Så det betyr at det å bygge et
kjernekraftverk er jo i veldig stor grad det
samme som å bygge et kullkraftverk, eller et
gasskraftverk, eller hva som helst.
Det er et termisk kraftverk.
Men fordi man er så livredd for disse
usynlige, strålende, og det er skummelt, og Tchernobyl,
og Fukushima, alt det der sånn, så er
det altså så lange prosesser som går, og
med kjernekraft, som med andre store, massive kraftverk,
så er hele investeringskosten er up front.
Hvis du skal ta investeringskost på én milliard
på dag én, og så skal det ta
ti år før du begynner å produsere noe
som helst, så har du renteeffekt på den
milliarden hele perioden, ikke sant?
Så hvis du betaler alle kronene som skal
til for å bygge et eller annet, og
én milliard er kanskje lite for et, men
ikke sant, Hinkley points i Storbritannia, som er
helt absurd, fordi det er dyrt i utgangspunktet,
og så har det regulatoriske gjort at det
tar vanvittig lang tid, mens utlegget har ligget
der hele tiden, og bare kostet penger, og
så har man til og med fra brittiske
myndigheters side klart å garantere et avkastningskrav på
10% til de som investerer, så det
er jo bare, det er som om du
kunne ikke gjort flere dumme valg, og så
regnes du ikke da, når du kommer til
dette, Hinkley points i, absolutt dyreste kjernekraftverk ever,
ikke sant?
Hvis Tyskland hadde brukt de pengene de investerte
i vind gjennom disse siste 10-15 årene,
og bare bygget katastrofeprosjekter som Hinkley points i,
så hadde de nå vært fullforsynt med egen
kraft, og den hadde vært stabil, og det
hadde kostet mindre.
Ja, og likevel, og dette er renvasker, ikke
brittisk energipolitikk, for den er ganske så tragisk.
Nå har de subsidiert vindkraft i 30 år,
og dette skulle jo bare subsidieres for å
komme i gang, ikke sant?
Og nå er det neste perspektivet, vi må
subsidiere i 20 år til.
Og dette her, hvis du må til med
subsidier, hvis du må betale dette bakveien for
å få dette til å ikke se så
stygt ut, så er det egentlig bare enda
styggere.
Nei, vi er ikke vanskelig å dra i
gang på klimatiltak vås.
Vi snakket egentlig om norsk skog, og så
var vi jo rett inn i absurde klimapolitikken,
men det er jo mer moro å være
ute av kobre-effekter i større og mindre
grad.
Det er kanskje ikke helt kobre-effekten, men
det ligner jo litt reddbarna.
Ja, det er jo en ideell organisasjon.
De er så snille å greie.
Ja, og som enkelt andre aktører i Norge,
så har de møtt opp i en dør
nylig, der de møtte et kjent ansikt på
vei andre veien.
Det var seg selv.
Det var det.
Så de har stått og kjørt sånne underskriftskampanjer
mot det forferdelige onde oljefondet, som investerer i
for eksempel booking.com og Airbnb, som reddbarna
mener bidrar til Israels okkupasjon i Gaza.
Så er det jo for en journalist i
dette tilfellet fra Panorama Nyheter, som bare går
gjennom hva det reddbarna investerer i da, må
man tro.
Panorama, det er faktisk, det er Panorama Nyheter
noe jeg setter pris på faktisk, fordi det
er jo sånne bistandsnytt-greier, og så har
det en tendens til å, de slakter bistand
der bistand fortjener å slaktes.
Du skulle jo tro at dette var en
av vi som hadde en veldig positiv vinkling,
se hvor bra.
Men nei, de...
Vet du hva?
Hvis man er vant til det norske medielandskapet,
så er det det du må forvente, ikke
sant?
Hvis du er en kulturblekke, så har du
for alle kultursubsider.
Hvis du er en miljøblekke, så har du
for alle miljøtiltak.
Hvis du er en bistandsblekke, så må du
være for all bistand.
Men det du egentlig burde tenkt, er at
hvis du er en seriøs kulturjournalistisk blekke, så
må du tenke at hvis vi misbruker alt
det vi får på en måte gratis fra
samfunnet i subsidier og stønhader og stipender og
ordninger og sånn, og vi bruker det på
tull, så må vi forvente at det blir
skruen strammet i fremtiden.
Så jeg mener det er jo de magasinene
som burde være mest kritiske til at man
sløser brukere opp, kaster bort, er useriøse med
de midlene man får.
Tilsvarende med bistand, tilsvarende med landbrukspolitikken,
distriktspolitikken, du må gjøre ordentlige ting for å
bevare troværdigheten over tid, men det skjer jo
i liten grad.
Men denne gjennomgangen fra panorama-nyheter viser at
Reddbarna har investert i 15 av de samme
selskapene, inkludert Booking.com, Airbnb, Volvo, Siemens og
Coca-Cola, gjennom pensjons- og fondsplanseringer.
Og generalinsekretæren i Reddbarna synes jo at dette
kanskje ikke var bra nok.
Det er så mye lettere å gå ut
med den der pekefingeren, den sitter veldig løst
i beltet, og så peker de på noen,
og så sier de fy, fy, fy.
Jeg slutter aldri å forhindre meg av disse
menneskene som ikke tenker at hvis vi skal
gjøre dette, så må vi sjekke vår egen
ræva.
Først og fremst sjekke at buksa sitter på,
for hvis ikke så ser det så dårlig
ut.
Det er ikke så lett å tenke på
det når du vet at du selv er
snill, vet du.
Nei, det er fort gjort da, å gå
på en smell.
Og det er jo pinlig, LO og Rødt
og SV og alle holder jo på med
dette her, og vi har jo pekt på
det der med midlertidige ansettelser også tidligere.
LO og Arbeiderpartiet og Rødt og SV synes
jo det er kjempeviktig med fast hele stillinger
som hovedreger, bortsett fra når de selv driver
valgkamp, eller de selv skal gjøre et eller
annet i departementet, som de føler er veldig
midlertidige, og det blir tullet å ansette fast
for det, så er det jo noe unntakt
av.
Det er like artig hver gang.
Så dobbeltmoralen lever, og det er klart, det
er jo litt tilfredsstillende også, når moralisten er
liksom...
Vi koser oss litt med det.
Vi kan vel ikke være bedre mennesker enn
det.
Og så må jeg jo innrømme at når
jeg ser den lista som Redd Barna nå
har satt seg i en posisjon til å
bli kritisert over å ha investert i, altså
Booking.com, Airbnb, Volvo, Siemens og Coca-Cola.
Siemens kan jeg forstå, Volvo kan jeg kanskje
forstå.
Så Volvo er kinesisk?
Coca-Cola.
Er det liksom fordi IDF-soldater drikker cola?
Ja, det kan det være.
Eller har Coca-Cola investering, eller har de
en fabrikk i Israel, eller hva faen er
det for noe?
Ja, mest sannsynlig for at Coca-Cola produseres
jo gjerne i hvert enkelt land, hvis en
lister på så tapper de.
Men jeg bare lurer på hva som er
operasjonsteorien til Redd Barna, eller til SV eller
Rødt, eller LO eller hvem, hva det er
de skal boykotte da.
Så omtrent alt som kan dokumenteres og har
blitt konsumert av en israeler er det noe
problematisk, fordi Caterpillar, som har laget noen bulldozere,
som så det israelske forsvaret ender opp med
å bruke til å jevne ut noen bygninger
i Gaza.
Jeg mener sånn, ja, jeg ser poenget på
et vis, men da er det ikke å
dra det litt langt.
Jeg kan liksom forstå, hvis du lager splintgranater
som du skal kaste på palestinske barnefamilier, ja,
greit, det kan jeg forstå.
Her er det en ganske nær sammenheng mellom
produksjon og bruk.
En bulldozer?
Jeg vil jo tro at i Israel så
bruker de ganske mye bulldozere for å bryte
noen og gjøre ting.
Ja, men eksempelet fra forrige gang, ja, men
skal vi boykotte vossvann, liksom, hvis israelske soldater
har drukket det?
Jeg skjønte jo at, jeg fikk jo litt
lyst, jeg hadde litt lurt meg, jeg skulle
liksom bare sende ned en 4-5 kasser
med vossvann til de side soldatene, få dem
til å ta bildet, bare for å se
hva som skjer, mens her skjønner jeg at
det er ikke helt felt gjort over for
de som selger vossvann.
Nei, for øvrig er kommunalt vann fra voss.
Ja, men det er ikke fra Vossengang, faktisk.
Jeg har jo nemlig vært hos vossvann, og
det ligger nede i Agder.
Åja, men det var, altså, jeg var på
en sånn tur i Vossengang, en blåtur med
noen kompiser, og så fikk vi, hadde vi
arrangert for en sånn der maxi-taxi fra
toget og ned.
Det må jo ha vært i 2005 eller
noe sånt, altså for en god stund siden,
før liksom vossvann var sånn superkjent.
Og han drosjesjåføren, han var jævla gira på
å prate.
Og det han pratet om hele turen var
vossvann.
Og han var liksom, det er jo dumme
amerikanere å slå seg på låret når de
kjøper liksom vann fra Krana i Voss.
Ja.
Så det er mulig de begynte der, da.
De begynte der, og så flyttet til fabrikken
sin, så den ligger en halvtimme, tre kvarter
innover landet fra Kristiansand.
Akkurat.
Jeg har vært og levert vann der, og
da fikk jeg jo også, altså, da fikk
jeg flere kasser med vann sent med meg,
sånn, vær så god, ta med deg noen
vann, du.
Så der også hadde vi en ting, men
det var faktisk, altså, en reelt produkt.
Isbred, de selger isbredvann.
Altså, de tapper vann fra isbred.
Og da blir det på en måte, ok,
her er det en greie, men vossvann, det
er bare vanlig kommunalt vann fra Indre Vestagner,
et eller annet sånt noe.
Ok, ja, det er jo artig.
Det er jo artig.
Ok, jeg bare skjønner ikke kriteriene, for det
virker som det blir så alt oppslukende.
Alle som har solgt noe som helst til
Israel skal nå boykottes.
Jeg skjønner ikke kriteriene, men dette skal jeg
innrømme å ikke være opplest.
Du, Trond, du har jo faktisk regnet på
sånne jernbane-subsidier, du.
Ja, det var ikke jeg som begynte med
det, men når man først begynte, så måtte
man jo, noen begynte å si, lov til
å inspirere.
Fordi det er da subsidier, og det er
en egen linje på statsbudsjettet, jernbane-subsidier med
støtte til jernbane.
Den summen, bare så vi starter med den,
det er 52 milliarder kroner for 2025 som
går til å subsidiere jernbane.
Det er topp.
Og da er jo spørsmålet, hvor mange passasjerer
frakter man for den summen?
Vi hadde litt moro med at vi burde
bare ha et nettsted som bare heter et
tall delt på et annet, og bare ta,
her er tallet fra statsbudsjettet, så mange har
reist med jernbane, her er subsidieraten per reise,
eller per kjørtekilometer, eller per ditt, eller per
dat.
Men hva er det vi får når vi
deler det ene tallet på det andre?
Vi får en, nå er vi kanskje ikke
helt fair, så skal vi ta tallet først.
Hver togreise subsidieres med 642 kroner.
634, jeg tror jeg.
634 er det.
Og hver reise er i snitt 47 kilometer.
Det husker jeg nemlig, for jeg søkte opp
det også, og det også fantes det.
Det vil si at vi subsidierer hver reise
med drøyt 13 kroner per kilometer per passasjer.
Vet du hvor mye det koster for å
få tak i en ekspressbudbil som skal kjøre
på milpris?
Ingen hans.
Jeg tror du får det nå til ca.
130 kroner per mil, eller 13 kroner per
kilometer, med lønn til førstafferen.
Derfor er dette veldig gøy.
Noen av de som har kjørt budrudder med
varebiler, kjører for 100 kroner per mil, og
de tjener penger på det, eller tjente det
for 4-5 år siden.
Og så var vi inne på, det er
jo ikke et helt rimelig tall, for det
er jo en del godstrafikk, og det er
en prosentandel av det som skjer i Norge.
Godstransporten utgjør mellom 15-20 prosent av kjørte
kilometer på norsk jernbane.
Så tror jeg ikke vi på Stånefot er
sikre på kostnadsfaktoren der kontra kostnadsfaktoren på...
Nei, altså det blir litt sånn grovt regnet
dette her, fordi sånn som norske skog, de
subsidieres jo også med jernbaneskinner der det ikke
skal gå andre tog enn tømretog en gang
i uka eller to, for vi har jo
noen sånne linjer rundt i Norge.
Som kun brukes til den ene tingen, nemlig
å frakte tømmer, eventuelt flis, til og fra
sagbruk.
Så det skal jo tas med regnsikt da,
men hvis vi sånn grovt sett sier at
ok, disse trekker av 20 prosent da, så
blir det fremdeles ganske stife pris for å...
Altså en taxi burde klare å...
Altså en taxi burde klare å, hvis den
får med seg to passasjerer per tur, leve
på å kjøre disse passasjerene for den prisen,
godt og vel.
Ja, men la oss bare få tilnærmingsdelen, da
sier jeg sånn 634 kroner, det er bare
subsidier delt på antall reiser.
Trekker du fra 20 prosent på det, da
er det bare som en tilnærming, så er
du på 500 kroner per jernbanereise.
Plus bilettprisen.
Og så skal folk betale bilettprisen i tillegg.
Og det er jo liksom, altså kostnaden for,
og jeg sier det ofte, at sånn jernbane
er det dummeste du kan holde på med,
ikke sant?
Fordi det er så vanvittig dyrt.
Og grunnen til den kostnaden er fordi at
du skal opprettholde en helt egen trasé, med
alt det medfører av logistikk, og arbeid og
kostnader, for å ha en bestemt transportform.
I stedet for å si sats alle penger
på vei, da.
Diskuterte jeg med en kompis av meg her,
han trodde det var sånn som Bergensbanen, det
trodde han trodde.
Det var liksom alltid fullt på det toget.
Jeg forstod det ikke sånn, for det er
ingen som ville betalt prisen hvis du måtte
betale den.
Så fortalte han at de togreisene du gjør
på Bergensbanen er subsidiert med 13 kroner per
kilometer du reiser med det toget.
Han er en fyr som skjønner å regne.
Så han innså, jeg hørte bare at han
begynte å telle på meg, sånn at han
ble helt sinnssykt.
Hvordan faen er det sinnssykt, ikke sant?
Kjøregodtgjørelse for bil i Norge i dag, å
kompensere deg for å bruke din egen bil
i jobb, den er på 4 kroner og
95 øre per kilometer.
Da kan du kanskje ha litt tap, og
de har regnet på hva det koster å
kjøpe en ny elbil.
Å ha den i fem år med verditap
på hele pakka, da er det 8 kroner
per kilometer.
Hva kjører du bil?
Den togeturen jeg tar oftest, og den tok
jeg senest i går, er fra der jeg
vokste opp på Roa til Oslo.
Der med sånn ruterabatt at jeg har kort
til Oslo og sånn, så koster den meg
101 kroner.
Bare ta de ruterabben og en vei, og
så er det kanskje 60 kilometer.
Så 130 ganger 6 da.
Du har over 1000 kroner?
Nei.
Eller nei, rett under?
Du er på 780 pluss bilettpris, så 881
kroner.
Så med hva jeg har betalt, og hva
samfunnet betaler, så er det nesten 900 kroner
for å ta toget til Roa.
Er det dette skattepengene mine går til?
Sender deg opp til Roa med en?
Åpenbart.
Jeg må jo føle meg som en rik
mann som har benyttet meg av dette generøse
tilbudet så mye.
Og så tror jeg kanskje vi skal finregne
på dette litt, sånn at vi finner riktige
tall og riktige subsidier, når vi setter opp
nettsiden et tall delt på et annet, eller
hva vi skal kalle den.
Men det tror jeg kanskje vi må gjøre,
bare for å få opp litt sånn.
Fordi det er så sprøtt å diskutere jernbane
med folk, fordi man har ikke noe forhold
til de absurde kostnadene som går inn i
det.
Så man kan diskutere løserevet, hva man syns
det er mest behagelig å reise med, og
så er det det som skal være beslutningsgrunnlaget.
Du og jeg har en, eller vi som
er her, vi har en sånn greie på
at hvis noen sier 2,5 milliarder, så
begynner vi å gjøre dette et relaterbart tall.
Hvis for eksempel regner det per reisende, eller
per kilometer, eller per …
Altså, et eller annet relaterbar greie for 2
,5 milliarder, det er et tall vi ikke
lærer forholde oss til.
Men for alle de som ikke gjør det,
så høres det sikkert helt greit ut.
Vi har et statsbudsjett på 2 000 milliarder,
hvorfor skal vi ikke bruke 2,5 på
tog da?
Det er en av innsiktene jeg fikk, muligvis
nevnt tidligere, men vi har jo stått på
Karl Johan i mange år nå, og når
det er lokalvalgkamp i Oslo, så snakker du
om ting som skjer i Oslo, ikke sant?
En av tingene som skjedde i forrige valgkamp
var at man bygde dette tøynbadet.
Så hadde vi satt oss ned, vi har
regnet på hva kostet det, nå er jeg
ikke sikker på om jeg husker tallene eksakt,
men for hver innbygger i Oslo, så var
tøynbadet subsidiert med 8 000 kroner eller noe
sånt.
Jeg tror det er noe rundt der.
Noe sånt.
Den størrelsesorden i hvert fall.
Om det var 11 000 eller 7 200,
husker jeg ikke, men størrelsesorden 10 lapper da.
Og det som var diskusjonen, og jeg bare
husker hvor absurd det var, for de åpnet
dette med klippesnore og ordfører, når det var
en eller annen menneske fra SV som sto
der og var nesten rørt over hvor flott
dette ble.
Men det var vel litt synd at billettene
ble så dyre?
Ja, SV-representanten var veldig opptatt av at
for bare driften av dette, som sannsynligvis også
blir subsidiert, så billettprisen var så stiv at
det var vanskelig for barn og familier å
kunne bruke det, og det var trist.
Det er etter at du har tatt 8
000 skattekroner fra disse barnefamiliene, ikke 8 000
fra familien, for det er for hver eneste
jævel som bor i Oslo, så er det
for en barnefamilie 25 000 kroner.
Så etter at du har investert det, så
blir det fortsatt så dyrt at det er
vanskelig for de med dårlig råd, som har
fått dårlig råd fordi du har tatt skattepengene
deres, å kunne bruke det.
Og det er når du står på gata
og snakker med velgere som kommer forbi, tilfeldige
mennesker som er opptatt av Oslo-politikk og
ikke vet hva de skal stemme på.
Så er det ganske mange som responderer på
«Jøss, det hadde jeg ikke tenkt på.
Er det så dyrt?
Jøsses!» Og det er jo reaksjonen du
forventer, fordi folk er jo ikke gærne, tror
du, men helt uforskammet andel av befolkningen som
kommer.
Og jeg kan garantere deg at de hadde
ingen idé om kostnaden da de kom bort
til bonden vår for å snakke om det.
Hadde ingen, intet begrep om hva det kostet.
Og når du da sier 4 milliarder, eller
7 milliarder, eller et eller annet, så sier
de «Ja, men det syns jeg det er
verdt».
«Å nei, syns du det, du?» Og
så drar du inn i dette regnestykket per
skattebetaler eller per innbyggere.
«Vet du hvor mye det er per innbyggere
i Oslo?» «Nei, det vet jeg jo
ikke.
8 000 kroner, eller 4 000, eller 7
000, eller hva det ble for noe.»
Og så trykker de på skuldrene og sier
«Det er verdt.
Jeg liker Svømmehallet».
«Ja.
Ja, ja.
Nei, men skulle vi brukt 70 000 kroner
per skattebetaler på å lage en kjempe stor
statu av et eller annet i sentrum, liksom
?» «Ja, nei, det kommer bare an på
om du liker statuer eller ikke det da,
kanskje.
Eller et eller annet.
Det er litt absurd.
Hvis man skal gjøre noe meningsfullt med den
offentlige samtalen i Norge, og her tenker jeg
jo at det er verdt å trekke frem
Are Søber.
Drive det der sluseriombudsmannsgreiene over tid, vinne sten
for sten, vinne nye tilgjengelige som blir vekket
av å se hvor mye det sløses.
Det er en kjempejobb, og det har endret
den offentlige samtalen i Norge.
Nå er det sturent å si at du
kan ikke sløse med offentlige midler.
Det er sturent i store nok lag av
befolkningen til at du kan si det og
faktisk få en del.
Og det der å få satt halen på
grisen på hvor dyrt det er, altså dette
å relatere det ned til hvor mange skattebetalere
har vi, hvor mange mennesker har vi, hvor
mange barn, hvor mange eldre, hvor mange arbeids
- yrkesaktive.
Ha noen sånne basistall, så kan du ta
linjer på statsbudsjettet og si, du vet hva?
Subsider til jernbane.
Det er så mye per innbygger, det er
så mye per kjørt jernbanekilometer, det er så
mye per billett.
Du vet at dette er det vi skulle
sitte og snakke om før vi skulle gå
ut og lage valgkampanje i Oslo.
Fordi da hadde vi satt opp dette regnestikket,
ikke sant?
Dette koster svemmehallen deg, dette koster trikken deg,
dette koster...
Men som to be fair så hadde vi
faktisk gjort det.
Og jeg mener, vi gjorde det på gjelsgrad
i kommunene, vi gjorde det på tøyenbad, vi
har gjort det på flere ting i Oslo.
Og det som har vært sjokkerende er hvor
lite inntrykk det gjør på folk som ikke
visste noen ting om tallstørrelsene i det de
kom bort.
Og så forteller du noe som er ny
informasjon for dem, som burde forandre hvordan du
ser på verden.
Nei.
Couldn't care less.
Jeg liker trikken, jeg.
Ja, jeg synes trikken er topp.
Jeg synes svemmehallen er super dupert.
Ja, mener du at vi ikke skal ha
svemmehallen?
Nei, jeg mener bare at du må jo
ha det til en fornuftig pris.
Vet du hva det koster å sette opp
badelandet på Bø liksom?
Som er et litt eksempel.
Ja.
Og jeg mener, det er ikke subsidiert, og
det er en billettpris som er lavere enn
du får på tøyenbadet.
Og da får du et helt badeland, og
du kan ta med deg hele familien.
Ja, og de klarer å få dette til
å gå rundt ved å drive det to
måneder i året, men da har de bare
åpnet den helgene den første, eller på slutten.
Det er jo altså, det er et nivåforskjell,
og jeg vil jo påstå at det er
badelandet, det er egentlig ikke så mye store
bassenger på Bø sommerland.
Ja, men du, hjelpes alle de vanskelighetene de
har, og alle de attraksjonene de har, de
er jo ikke nødvendigvis billige hverken å bygge
eller ha i drift, da.
Nei, og det er liksom, jeg tror jo,
hvis man skulle tenke på samme måte som
det man ser at sløseriombudsmannen var og ble
over tid, så er det jo egentlig å
få etablert noe som er en robust kilde.
Så et nettsted da, som sier, du vet
hva, her er en del nøkkeltall for norsk
økonomi, og for hva vi bruker penger på,
hvordan vi disponerer det, og hva det koster.
Og hva det koster per skattebetaler, per innbygger,
per kjørtekilometer, per ditt, per datt.
Bare sånn at man har en enkelt tilgjengelig,
troverdig, pålitelig kilde, som du kan gå og
hente den type tall fra, og si at
dette er hva vi betaler for dette.
Er det virkelig verdt det?
Fordi du, før du har satt ord på
og kvantifisert og konkretisert, er det vanskelig å
forholde seg til.
Nei, det er liksom, jeg tenker liksom, jeg
hører jo amerikanerne snakke, de snakker mer og
mer om statsjelen sin nå.
As they should.
Ja, og det er bra ting at de
gjør det.
Problemet er at det er ingen amerikanere som
klarer å forholde seg til de summene i
det totale.
Men hvis du forteller deg at dette betaler
du ni dollar om dagen i renter for.
Hver eneste amerikaner, voksen, barn, pensjonert, i arbeid,
utenfor arbeid, 340 millioner amerikanere, betaler ni dollar,
hver eneste jævel, hver dag, kun mandag, tirsdag,
onsdag, torsdag, fredag, lørdag, søndag, i renter, til
evig tid.
Hvis de ikke begynner å betale det ned,
og det blir bare verre.
Neste år er det ti dollar, og så
blir det tolv.
Og du kan bare regne på selv når
dette bare kollapser.
Det er helt sprøtt at det er sånn,
at det har blitt sånn, at man lar
det gå.
Det er helt utrolig.
Men vi gjorde samme argument med norske kommuner.
Forrige kommunevalgkamp var gjennomsnittlig rentebærende gjelds.
Og det er ikke mer pensjoner og sånne
ting, det er forbruksgjeld i kommunen liksom.
Det var altså over 100 000 kroner per
innbygger.
I snitt i Norge.
Noen steder mye verre, noen steder litt bedre.
Men veldig typisk rundt 100 000 kroner.
Og det betyr jo at hvis du bor
i den kommunen og betaler skatt, så skal
skatten din dekke opp rentekosten på det.
Og med en sånn normal rente på 4
-5 prosent, så er det da 4-5
tusen kroner i året per hver eneste jævel
i kommunen.
Er du en familie på fire, så skal
du dekke opp for 20 000 kroner i
bare rentekostnader på forbruksgjelden til kommunen.
Og når noen da begynner å snakke om
at vi skal også bruke penger på nytt
kulturhus, eller rådhus, eller noen bru der det
står to bruresjåfør, så er det klart at
reaksjonen din bør jo være å bli forbanna.
Jeg har en sånn dårlig hobby med min
gamle hjemkommune i Lønnskog, der jeg er født
og oppvokst.
For det ble bygd nytt kjøpesenter med hotell
og kulturhus i Lønnskog.
Da var jeg 12 år gammel da det
stod ferdig på triaden.
Og så får vi være 7-8 år
siden det nye kulturhuset stod ferdig.
Det ligger da på metro.
Så der har de flyttet og bygd ut.
Og så klager folk, at det er så
dårlig strød, det er dårlig brøyta, og det
er sånn gjennom hele vinteren.
Så jeg sier, det er prisen dere betaler
for at dette er kulturhuset.
Og alle disse andre fjåset investeringene, for det
er kommunen som skal flotte seg og få
det til å se skikkelig kult ut i
Lønnskog.
Dette er det dere betaler for det.
Ikke klag på at det er dårlig brøyting.
Ikke klag på at det ikke er strød.
Ikke klag på noe som helst.
Hvis du samtidig sier at, ja, men vi
må jo ha nye, nytt og større kulturhus
med kulere kino og større bibliotek og alle
mulige sånne ting.
Fordi det koster.
Det er renter på det som skal betales.
Og alle de rentene, det går ut over
den andre driften.
Det er helt absolutt.
Men det eneste man kan gjøre er jo,
fordi vi lever i et demokrati, og folk
må faktisk overbevises frivillig om at dette er
et problem.
Jeg vet ikke om jeg ser noen annen
måte enn å lage podcaster, sette opp et
nettsted som gir informasjon, fakta, saklig, rett frem.
Bare statene, de slipper overbevisningen, de bare gjør
det.
Det er noe med det.
Men jeg kjenner at det brenner litt i
magen på å sette opp noe sånt, så
det tror jeg kanskje vi skal gjøre.
Vi har jo Forlib sine sider, jeg tenker
at det Ja, men vi må ha litt
sånn tilknyttet til det.
Ja, et eller annet sånt.
Det finner vi ut av.
Vi finner en måte å gjøre det på.
Hvis vi blir litt flinke på det, så
kan vi få publisert mye tall der hver
uke.
Ja, men jeg mener, hvis konseptet er et
tall delt på et annet, så er det
ikke vanskelig.
Det er bare å finne robuste tall, og
robuste kilder, og oppsattere dem jævnlig nok.
Og så er det jernbanesubsidier, statsbudsjettet 2025.
Så er det tall som er der til
evig tid.
Hva brukte vi på det da?
Hva hadde vi av innbyggere og kjørte kilometer
og vannet måtte være?
Det verste er jo denne jernbanen.
Den blir jo subsidiert.
Godstransporten blir jo subsidiert.
Vi har hatt to eller tre konkurser de
siste 15 årene innenfor godstransport på banene.
For det er jo private selskapere som driver
med det.
De blir utkonkurrert av biler som har en
chauffør hver per 30 tonn.
Det er helt sprønt.
Det forteller noe om hvor kostbart det er.
Vi utkonkurrerer jo jernbanene på nesten alle strekninger.
Det er også den ideen disse menneskene går
rundt og har.
Hvis vi bare setter opp lyntog til Bergen.
Hele Nord-Norgebanen skal være lyntog?
La oss ta Trædal på alvor, så sier
han at det er lyntog til Bergen.
For da kan det konkurrere med fly.
Nei, det kan ikke det.
Ja, det kan hende at du kan få
det toget til å kjøre over til Bergen
på to og en halv time.
Annerledes, men det skal godt gjøres.
Da har du ikke så mange stopp på
veien.
Det vet vi jo.
Vi bare tar det som et utgangspunkt.
Hvis du er i Oslo sentrum, så er
du i Bergen sentrum på to og en
halv time.
Med fly.
Tog opp, innsjekk.
Du har tatt flytog opp, du har gått
gjennom sikkerhetskontrollen.
Sist jeg reiste til Haugesund brukte jeg akkurat
tre timer hjemme.
Vi gikk ut døra hjemme til jeg var
i Haugesund sentrum.
Si at du klarer det med tog.
Hvor mange ganger om dagen går det i
toget?
Hvor mange ganger om dagen og til hvilken
kostnad?
Seintog på enkelt spor må substieres med 600
kroner per bilett.
Det er 13 kroner kilometer, eller hva det
er for noe.
Hvis du lager lyntog av det, så skal
jeg garantere deg at kostnaden per kilometer går
fra om den tre-dobles eller ti-dobles,
men kostnaden for å bygge ut en jernbanelinje
som skal vedlikeholdes og tåle høyhastighetstog er altså
så vanvittig mye dyrere enn å ha vanlige
sakte spor.
Det krever en presisjon som er på et
helt annet nivå.
Til sammenligning, jeg tror det er 32-30
flyavgangen til over Trebergen med en vanlig ukedag.
Det vil si at det går mellom klokken
6 om morgenen og klokken 11 om kvelden
så går det et fly i timen.
Mer eller mindre.
Eller det går to fly i timen.
Etter hvert selskap.
Både SAS og Norwegian.
Det var et sted som vi hadde enda
et flyselskap.
Da var det tre som ble over det.
– Ja, og videre, og det er mye
greier.
– Ja, ja.
Hvis du begynner å skal regne på folks
tid og konkurrere på tid, så er det
litt vesentlig at de kommer forreist når de
skal.
Det hjelper ikke å si at det gikk
kjempefort over med tågen, men hvis du venter
tre timer på den tågenavgangen, så er det
liksom...
– Nei, og det er det absurde her,
fordi at sånn intuitivt så kunne man jo
tenke seg at det virker, føles billigere med
tåg.
La oss si at du bare la ned
flytrafikken til Bergen.
Det er jo ikke lov å fly til
Bergen.
Hvis du skal til Bergen, så må du
ta tåget.
Du får ikke lov å ta buss heller.
Du må ta tåget.
Sånn at du liksom skaper det der kundegrunnlaget
for at folk må ta tåget når de
skal den veien.
Og da vil jo tågene gått hele tiden.
Men det er klart, det er enkel spore
over, og hvis ett tåg får trøbbel, så
stopper alle tågene.
Og hvis noe sporer av eller et eller
annet går til helvete et eller annet sted,
så kan det jo fort ta en uke,
ikke sant, for å få tåg over igjen.
Så det er helt vanvittig samfunnssikkerhetsmessig, samfunnsøkonomisk på
alle måter.
Og det vil jo fortsatt være vanvittig mye
dyrere enn fly-alternativet.
– Jeg kjørte jo for en del år
siden.
Det begynte å bli mange år siden også.
Kjørte jeg for Coop, og da lastet jeg
en trolle som skulle sendes på tåg.
Det var en såkalt tågtrolle, som lagde for
å løftes opp og settes på tåget, og
så gå til dronningen.
Så jeg gjorde det, så lastet jeg på
groret, kjørte den ned, leverte den på tåget,
og så satte de den på tåget, og
så kjørte jeg opp på groret, og så
lastet jeg opp.
Så kjørte jeg opp til Koppang.
Der ble jeg gjerne stående i 2-3,
gjerne 4-5 timer også, og ventet på
en bil som kom i møte, ikke sant.
Han kom fra Trøndelaget, og han hadde gjerne
fisk.
Det var derfor jeg ble stående og ventet
så lenge.
Fordi det går aldri som det skal.
Og så møter jeg den, og så bytter
vi henger, så kjører han opp til dronningen,
og så leverer han den og losser de
varene som jeg har kjørt opp.
Når han er ferdig med å losse det,
så tar dagskiftet over.
Da reiser de ned, og forhåpentligvis så har
den hengeren kommet inn med tåget til klokken
8 om morgenen.
Det bruker altså så lang tid.
Altså, en sånn skrangletåg, som det der, det
koster skjorta å ta lang tid.
Hvis du skal oppgradere dette her sånn at
det begynner å kunne konkurrere, altså klare å
bevege seg, hvor skal tronningen ...
–Konkurrere med noe som helst.
–På seks og en halv time, ikke sant?
Du har jo femdoblet den kostnaden før du
har klart å blunke.
–Nei, da er det bare enda bedre i
det.
Det er da Østfoldbanen, som lager dobbeltspor og
bruker 100 milliarder på ingenting, ikke sant?
Altså, hver av pengerne kan få en ny
Nissan Leaf i året for rentekostnaden, omtrent.
–Bare for den der jævla tunnelen i Follow,
og så skal du gjøre hele jernbanene over
i tillegg.
–Nei, jeg tror vi mangler et sånt nettsted
som rett og slett bare oppsummerer hvor absurd
kostnadene er på ulike ting, altså.
–Jeg er helt sikker på at ingen i
Østfold er interessert til å betale den bilettprisen
selv, hvertfall.
–Nei, det skal jeg love deg.
Det eneste grunnet til at tåg eksisterer er
at man gjør det gjennom staten.
–Men, jeg tror kanskje vi er i mål
for i dag, er vi ikke det?
–Jeg lurer på det.
Ha en fortreffelig dag, folkens.
God dag.
Takk for at du hører på Sidelinja podcast.
Vi vil gjerne nobrere ut, så hvis du
snakker om oss, deler oss, eller anbefaler oss
i podcastappen din, så er det høyt verdsatt.