Velkommen til Sidelinja, podkasten for politisk hjemløse.
Folk som har penger i banken.
Og for de som kommer fra hjem som
bare er delvis møbelørte.
Rundt bord i dag, fondssparer Trond Sørensen, fondsforvalter
Arneidshagen og meg selv, Vegard Næss.
Kari Elisabeth Kaski, mener fremtidige generasjoner vil verdsette
et levelig klima over en stor pengesekk.
Men så er spørsmålet, hvem skal betale for
dette levelige klima når politikerne har rota bort
hele pensjonsfondet ditt på ulønnsomme bistandsprosjekter i utlandet?
La meg si det sånn at Kaski har
diametralt motsatt utgangspunkt av Sjøli, som sier at
dette ikke er et eksistensielt problem.
Mens Kaski virker å kjøre eksistensielt linja helt
ut.
Ja, det sier sitt at dette er den
rasjonelle delen av SV.
Det finnes ingen rasjonelle del av SV.
Det må du skjønne.
Jeg føler at du må korrigere deg selv.
Så hva er det Kaski vil gjøre?
Hun ønsker å splitte oljefondet opp i mindre
enheter.
Det virker jo ikke så farlig å forsegne,
den ideen.
Hvis vi splitter den i mange nok, sånn
at de blir på individuelt nivå, så er
vi jo der.
Da er vi enige.
Dette er vel et av de sjeldene tilfellene
hvor, selv om retningen er den samme, så
blir konklusjonen veldig ulik.
Ja, det er sant.
Fordi det Kaski er ute etter, det er
jo at pengene kan brukes direkte på internasjonale
klimatiltak og bistand.
Og ja, det var jo noe annet.
Ja, fordi hvis vi skal være precise.
Det hun sier er at vi ikke kan
splitte opp oljefondet, og så lager vi ulike
mindre fond med ulike formål.
Et som skal redde klima ute i verden,
og et som skal lage infrastruktur i Norge,
og et som skal investere på børsen, og
et som skal, hva vet jeg.
Altså, det skal i hvert fall ikke være
en avkastning igjen.
Nei, det er helt sikkert.
Det er jo det som er poenget med
å si at det vil jo ikke fremtidige
generasjoner sette pris på.
Nei, jeg tvider faktisk veldig på det.
Og et av argumentene hun bruker er jo
at det er umoralsk å sitte på en
pengesekk mens verden brenner.
Nå må vi bruke milliardene direkte på bistand
og klima ute.
Ja, det kan man se.
Det morsomme med dette er jo det at
myndighetene har jo egentlig, de har jo rom
for å gjøre slike ting, sånn at det
er jo en slags illusjon at pengene i
fondene er en ting, og skattepengene er en
annen ting.
For det er jo egentlig noe som skal
si det samme om pengesekken.
Money is fungible.
Sånn er det.
Ja, men hvem skulle trodde?
Jeg har jo en mistanke om at dette
er SVs comeback fra at de ikke fikk
lov til å herje med oljefondet som de
ville til statsbudsjetttider.
For de skulle drive med sånn moralsk plassering.
Så har de liksom, ok, de sitter jo
og jobber på kontoret med dette her, og
har diskutert og kommet frem til denne løsningen.
Og den har de nå kommet frem til
inni det bobler seg helt uten innspill utenifra.
Det er jeg ganske sikker på.
Hvis vi abstraherer bitterlig, det de sier her
er at nå skal ikke oljefondet være et
pensjonsfond.
Det er det jo ikke i alle fall,
for det er jo bare ljug.
Men det kunne kanskje vært det.
Og det hadde kanskje vært en ganske greie
idé hvis det faktisk hadde vært et pensjonsfond.
Men det SV ønsker å gjøre er jo
å politisere det fullstendig, og bruke fondet til
å oppnå politiske mål.
Og det er noe helt annet.
Ja, og det er jo også en sånn
full balkanisering av oljefondet.
Og det du kan gjøre når ting er
balkanisert, er at det er mye lettere å
påvirke de enkelte delene.
Det er klart.
Og SV har vel erfart at når oljefondet
er stort og viktig og sentralt for økonomien
og nasjonen, blir det kjedelige folk i Høyre
og Arbeiderpartiet og sånn.
Det er ikke noen særlige girer på å
velte det til greiene.
Og da kan SV suttre og gråte så
mye de vil, men de får ikke gjøre
noe med det.
Det var jo veldig tydelig.
Stoltene og Støre løp jo rett til Høyre
og Fremskrittspartiet og sa hei, vi må få
på plass noen nye regler her, for SV
begynner å kødde.
Og det virket ikke som hverken FRP eller
Høyre var spesielt vanskelig å få med på
akkurat den delen der.
Det er jo noe å sette pris på
med norsk politikk også.
Fra Arbeiderpartiet og utover til Høyre, så er
egentlig alt helt stureheit.
Når det kommer til sånne spørsmål.
Men bare for å skjønne hva de ønsker
å gjøre, det er tydelig at de ønsker
at disse splintrende delene av oljefondet skal bli
nysnøvarianter eller nordfønnvarianter, tydeligvis.
Jeg har nesten litt lyst til å si
hva jeg syns at man skulle gjøre.
Og jeg syns jo rett og slett at
du skulle la folk opparbeide andeller, og du
skulle få penger satt på en pensjonskonto, og
den kunne du forvalte selv, hvis du syntes
at det var en kjempegod idé.
Men bare nysnøye investeringer for å betale for
pensjonen din, så gjør det for alle.
Bare gjør det.
Og så må du bare leve med konsekvensene,
og sånn er det.
Ja, og da er jo det egentlig akkurat
det samme som Kaski sier.
Det er bare at Kaski vil ha hele
fondet som sitt personlige bistandsbudget, mens du sier
hun kan få sin andel og leke velgjører
med det.
Jeg regner jo med at SV har sine
egne pensjonssparinger internt blant sine medlemmer, eller ikke
medlemmer, men ansatte, og de kan jo fritt
flytte dem inn i nysnø og investere i
Morrow og sånn.
Men du husker jo hvor de har de
investeringene.
Ja, det er kanskje i ståfaste isvæle.
I ståfaste isvæle, stemmer det.
Så det kan du ikke ta ut uten
middag.
Lo og SV har pengene sine i Israel.
Så de er artige.
Men det er litt sånn rubber mists the
road, når de preker det ene, men gjør
det de gjør likevel.
Det er jo helt sjokkerende.
Hvis du holder det opp mot det utspillet
til Kaski nå, så tenker jeg at hun
vet jo at dette ikke blir noe, hun
vet at dette kommer jeg holde ut til
å få gjennom på noen nivå noen gang.
Så det er helt uten risiko å si
det.
Fordi hvis jeg måtte ha gjort det, så
måtte jeg bare konsekvensene, ikke noe annet.
Dette kan du gjøre helt uten å ta
noen konsekvenser, annet enn eventuelt oppslutning.
Vet du hva, Kaski er det på vei
ut, er han ikke det?
Så vidt jeg har skjønt.
Han har ikke akkurat kommet inn, da.
Jeg trodde Kaski skulle ut her på de
tikkene.
Ja, det gleder meg også.
Jeg oppfatter det som et privat utspill.
Ja, i ståfaste isvæle er det selvfølgelig mye
lettere å ikke vise ansvar.
Men jeg føler at det kanskje er mer
på linje med den gjeldende ledelsen i SVs
linje.
Skal vi kalle det Bergstør-linjen.
Dette tror jeg på en måte går hjem,
der det går.
Ja, kanskje Kaski ønsker seg tilbake igjen, så
dette er en bønn om motverd.
Ja, kanskje det.
Hvis jeg går ut i offentligheten og sier
noe skikkelig dumt på egen kjøl, kanskje jeg
får en salgtyreplass i SV igjen.
Ok.
Men det er jo litt yttre sentrum over
dette.
Det er godhetsposering og luksusholdninger.
Jeg trenger ikke forholde meg til regnestykken i
dette, fordi vi er så rike og jeg
er så lur, så kan jeg ikke bare
posere med at vi skal gjøre alt mulig
godt med dette og dele det opp og
splitte det hit og dit og gjøre alt
som er fint og vakkert og flott og
lyst og ikke gitt av satan selv.
Litt sånn enkelt.
Hvem er det de kunne fått med seg
på dette forslaget?
Det er jo sikkert MDG.
Ja, det har du rett i.
MDG kunne finne på å bli med på
dette her, hvis bare klimadelen av dette ble
gått stort nok, ikke sant?
Absolutt.
Så mørkegrønne delen av MDG ville blitt glad.
Jeg er sikker på at Rødt vil være
med på det.
Nei.
KRF, du skal ha ganske stort bistandsfond før
KRF sier at dette er en god idé.
Det er sant, men det er den lille
fliken der at de kunne vært med på
det litt.
Ja, men det er jo ingen andre.
Det er det samme med Venstre kanskje, at
de er litt fascinert av tanken, men de
kan regne litt også.
Noen som hadde vært kjempefornøyd med dette er
jo de delene av myndighetene som kalles for
ikke-myndighets, altså non-governmental organizations.
Ja, det er klart.
De hadde det regnet godt på.
Det må vi regne med.
Jeg mistenker jo at Fornybar Norge hadde håpet
en Fornybar Norge International med en gang.
Jeg regner med at de hadde startet en
sånn fornybar greie for å drive og samle
bedrifter som kunne tenke seg å motta disse
pengene for å utvikle noe i fattige land,
for eksempel.
Men hva er det godeste Kaski gjør her?
Hun setter sin emosjonelle manipulasjon opp mot ordet
pengesekk og levelig klima.
Det er et argumentum ad passionis.
Appellerer til følelser.
Ikke minst er det jo veldig lett å
ha ambisjøse planer med andres penger, ser vi
ned.
Det er topp.
Vi burde ha hatt mer argumentum ad kalkulatorum.
Ja, vi burde nok det.
Men det er det ikke så mye av.
Vel, politisering av forvaltningen av oljefondet er vel
ikke midt i vår rekke av anbefalinger.
Det er ikke det.
Så jeg tror vi bare retter en pekefinger
til den uansvarlige Kaski.
Men da er vi da på fondet.
Nå er det bare å merke i overskriften
på Finansavisen her om dagen, hvor man sa
at tangen var tilbake til start, men som
andre ord at all meravkastning som er skapt
i tangens periode som leder av oljefondet er
borte.
Det slår meg jo litt i forhold til
strategiene, for jeg synes det ble jo veldig
overrasket at man hyret tangen som oljefondsjef, for
han kommer fra en posisjon som hedgefondmanager.
Og så skulle han lede noe som egentlig
grovt sett er et indeksfond.
Og så var egentlig mitt spørsmål, men er
ikke det ...
Kan ikke han egentlig helt andre ting?
Ja, for jeg hadde jo inntrykk av, det
var jo rundhåndt kritisert, da man kom et
rekke ned med en eller annen sånn der
usmakelig miljardær som driver og gir bort kunstsildord
og hytter akkurat for en tur.
Ja, kunst i det målet.
Og som da kommer inn til dette, til
en sånn helt vanvittig personlig kostnad, for han
kunne jo ikke drive og forvalte sine egne
greier og litt sånn som Støre som måtte
sette alle sparepengene på bankkonto for ikke å
bli mistenkt for noe.
Jeg må jo si at hvis du først
skal dokumentere at du har rene og idealistiske
intensjoner, så må jeg jo si at både
Støre og tangen skårer ganske greit.
Ja, ja.
Det er absolutt riktig.
Men så kan man jo fortsatt mislykkes i
det faglige man gjør da.
Jeg vet ikke om det er grunn til
å anta at han har mislykkes, eller om
det er bare markedene som ikke samarbeider.
Nei, altså det er jo ikke det.
Og så tvert imot så har jo fondene
lagt på seg veldig mye, og det er
jo markedene som samarbeider, men det er en
systematisk, det er en avkastning på å ta
systematisk risiko og ikke egentlig alfagenerering.
Og det er liksom en spørsmål om hvordan
man tenker på hvordan du skal ha pengene
dine plassert.
Så du kan jo tro på det ene
eller det andre, og det spiller ikke noen
rolle, men løsningen er jo igjen at det
kan du jo velge selv hvis du hadde
fått inn din andel.
Men spørsmålet for deg, altså tangen, nå vet
jeg ikke hvor lang tid man plutselig har
hatt denne nedturen, men det begynte jo å
komme veldig mye politiske signaler, om ikke annet,
selv om de aldri ble noen sånn målsamt
av, men de måtte jo for eksempel ut
av CAT, som egentlig har et ganske heftig
tap.
Hvis de har gjort flere sånne grep der
de har sett for seg at her kan
vi risikere å få kasket på ryggen, så
har man gjort sånne grep preventivt for å
ikke selge seg ut under tvang.
Hvis jeg vet at du må selge, så
kommer jeg til å by deg mye mindre
penger for det du har, ikke sant?
Så spørsmålet er hvor mye av dette tapet
kommer rett og slett fra handlinger gjort fordi
at de må ut før politikken begynner å
ta det igjen?
Det er ikke så godt å svare på
det, men det som er godt å svare
på, det er jo å si at den
mekanisme finnes jo, så det er jo nok
en god grunn til at politikerne skal holde
fleskegrabbene unna denne fonden.
Det blir jo vakkert illustrert ved han Tesla
Rasmussen, som skulle selge Teslan sin tap for
å moralposere litt på debatten her og endte
opp med å ikke selge Teslan sin, for
det var så dyrt å selge med tap.
Ja, det var jo fordi at når alle
visste han var villig til å selge med
tap, så ville alle påføre han størst mulig
tap, selvfølgelig.
Sjokk og vantråd.
Men to uker etterpå, da det ikke var
så poppis å være Elon-hater lenger, så
hadde de jo ikke solgt Tesla.
Skal det sies at, jeg tror faktisk Tesla
i 2025 solgte mer biler enn noen gang
i Norge, så for et...
Det er en sprø ting som skjedde i
fjor, og det var jo at politikerne de
innførte moms på elbiler.
Så det var jo veldig mange som ville
være i forkant og bestille til elbilen sin
før nyttår.
Så nå tror jeg det er helt stopp
på stort sett det som er elbilimport.
Ja, altså det er vel en sånn cutoff,
ikke sant?
Det er fordelen over 500 000 eller hva
faen det løper av.
Det var morsomt, vi refererte jo til Stoltenbergs
artikkel fra sånn cirka rundt nyttårsskiftet, hvor han
skulle fortelle om de tingene han syntes var
dritbra i dette budsjettet, eller hvordan han kallte
det, et annerledes budsjett.
Og så omtaler han dette at det blir
moms på elbiler, og så sier han at
det skal bli slutt på skattesubsidiering.
Det er litt morsomt å tenke på det
på denne måten, at du ikke har hatt
skatt eller avgifter og alt etter sånn.
At det er en subsidiering.
Og som andre, problemet med at noen ikke
har betalt skatt, problemet er liksom ikke at
folk har betalt så himlelig skatt.
Så du kan tenke på at de 40
prosentene av inntekten din du får beholde, er
egentlig et subsidie fra staten.
Du har subsidiert med 40 prosent av din
egen inntekt.
En gave fra regjeringen.
I hodet mitt, altså, dette er bare en
bild av en galskap, hvor lenge har vi
driver på med sånn voldsom elbilutvikling i Norge
nå?
5-10 år, sånn cirka.
Og så er det fremdeles sånn at uten
at man har kraftig differensering mellom avgiftene mellom
elbiler og andre kjøretøy, så får du ikke
solgt de, ikke sant?
En ting er liksom momsen, men det er
i hvert fall ikke solgt like mye.
Så vidt jeg vet, så er det ikke
noe vektavgift på en elbil heller.
Det er jo den største avgiften på en
vanlig bil.
Det går jo faktisk på hvor mye bilen
veier.
Så jo tyngre bilen din er, jo mer
må du betale, ikke sant?
Og så får du CO2-utslippet opp og
der igjen.
Så selvfølgelig slipper du CO2-utslipp på en
elbil, for den slipper ikke ut noe.
Men hadde du lagt på vektavgiften på denne
bilen, så hadde jo det i seg selv
gjort at bilen ble vesentlig dyrere.
Ja, det er merkelig med det.
Har du helt psyko-avgifte på ting, så
blir det jævla dyrt.
Ja, ja.
Da kan man andre ting som egentlig ikke
leververdig bli konkurransedyktig.
Jeg tenker litt på det her, at det
er også et eksempel på hvordan politikk er
vanskelig fordi målene ikke henger helt sammen.
På den siden så vil du jo legge
masse avgifte på ting, fordi at du vil
ha inn penger til staten.
Men samtidig så vil du jo heller ikke
at folk skal være fattige.
Man kan jo lure inn i mellom.
Jeg sitter og tenker at veldig ofte så
sitter de med en sånn ok, motsetningen her
er avgiftene mot at folk blir fattige.
Vet du hva, vi er villige til å
la folk bli fattige for å nå våre
gode mål.
Du kan bli spist opp av din egen
suksess, og elbiler er et eksempel på det.
Når du tar bort avgiftene på det, og
så plutselig er det 98 prosent som kjøper
elbiler, så er det klart at da er
det veldig mye inntektsbortfall på det.
Danskene prøvde det for noen år siden, før
de innførte 10 prosent avgifter på elbil.
10 prosent av de vanlige avgiftene ble innført
også på elbiler.
Det måtte de reversere i løpet av tre
måneder, for da hadde de solgt to elbiler
i Danmark.
Det var full stopp på elbilsalger den gangen.
Ingen skulle ha elbil i Danmark når de
måtte betale 10 prosent av avgiftene.
Og så er det jo også et sånt
element da, som du nevnte før nyttår, at
hvis du ikke er sikker på om regimen
er stabilt, og du har fått 10 prosent
på den, så kjøper du jo ingenting, fordi
du regner med at det forsvinner igjen.
Så det er jo mye sånn kontekst rundt
det.
Det er fremdeles.
Det er fremdeles rabatter i bomringer og en
hel del sånne ting.
Billigere ferge.
Hvis du bor litt på Vestlandet, så er
det jo kjekt å slippe betale fergekosten av
den.
Men, mine venner, vi må videre.
Det er jo ikke bare i de store
globale fondene at politikerne vil omfordele og gjøre
gode ting med formunden din.
Her hjemme er det også et lignende spill
om rettferdighet, der finansministeren ser ut til å
ha sin helt egne definisjon av begrep, formueskatten
nemlig.
Ja, han er jo veldig ivrig på at
gamle pensjonister skal betale formueskatt på boligen sin.
Det er viktig.
Hans egen formue, derimot, den som er mye
større, den er skattefri.
Ja.
Nå får du ta det første av de
poengene, for det er klart at Jens vil
jo helt sikkert ha sagt at det er
en skattesubsidiering av dyre boliger.
Fordelen av å bo i egen bolig må
beskattes.
Du sier det fordi det er ironisk, men
jeg har hørt politikere som har uttalt at
det bør skattelegges.
Og jeg er faktisk ikke helt fremmed for
tanken på at det gir ganske mye mening
i det norske systemet, for jeg mener, du
beskattes for fordelen av å ha din egen
inntekt, eller fordelen av å skape verdier.
Du beskattes jo for faen meg alt du
snur ut av deg så skal du betale
skatt av det, ikke sant?
Og det er jo fra mitt ståsted som
er egentlig mot alle skatter og sånn, som
jeg vil ikke ha en stat.
Ellers takk, så er det jo litt vanskelig
å være for en form av skatt, ikke
sant?
Men jeg kan jo se poenget, at når
du har det vanvittige skattenivået vi har, men
så har du en sånn gullgruve som er
egen bolig, hvor du slipper nesten helt unna,
og da har du en veldig tydelig vridningseffekt
i økonomien, ikke sant?
At veldig mye av de pengene som du
får lånt i det kreditistiske systemet vi har,
forsvinner inn i boligmasse, rett og slett, for
det er der du kan stue unna penger
uten at det syns.
Ja, det er der du klarer å unngå
skatter.
Men også, og selvfølgelig, det på det poenget
var jo riktig, at så kanskje det blir
mindre sånne vridninger da, hvis du gjorde et
sånt veldig raskt og banalt regnestykke, bare for
morgeskyld, på sånn boligbeskattning.
Hvis du sier at du må låne de
pengene for du skal betale 70 000 i
skatt i året på den boligen, og det
er penger du ikke har, så var det
sånn at i løpet av 30 år så
skylder du ruffelig 6,5 millioner, ikke sant?
Hvis du går av med en person i
alder av 63 da, så er det 6
,5 millioner gjelder før du er 93.
Og 93 er jo ikke helt uvanlig å
bli lenger.
Det er jo en betydelig beskattning.
Men jeg tenker at dette er bare et
symptom, ikke sant?
Vi har kommet dit hvor skatt har blitt
en belastning på et nivå, og hvor staten
er så avhengig av å få de inntektene,
at nå blir det hele tiden veldig vonde
brytningsmotor med hvem som skal ha den belastningen.
Og man klarer ikke å dytte den lenger
opp lenger, så dermed så dytter man på
en måte beskattning lengre og lengre og lengre
ned på stigen.
Så nå begynner man liksom, hvis du har
klart å skaffe deg en, kjøpe deg en,
eller bygge deg en bolig for 30-40
år siden, som nå tilfelligvis ligger i et
attraktivt område, ja vel, da er det deg
vi skal ta nå, ikke sant?
Og det er sånn, Stoltenberg sier det, det
skal ikke bli noen smere skatteinngang.
Det er bare en tviking av systemet om
hvem som skal betale den.
Men tvikingen skjer liksom ikke mellom vanlige folk
og rike folk, den skjer i en eller
annen middelklasse.
Det er liksom de som nå skal brytes
med hvem som skal betale.
Og det tyder jo bare på at man
har kommet dit hvor skattenivå bare har blitt
så alt for høyt, at det er vanskelig
å begynne å plassere, og det begynner å
bli vanskelig, fordi det er en rik versus
fattig greie, ikke sant?
Ja, selvfølgelig.
Vi har endelig kommet til det punkt i
Norge, at selv her så er nye skatter
populære.
Og det er jo det verste greia.
Skal vi ta en kort gjennomgang av hva
disse reglene faktisk er?
Fordi nå sier man du får en rabatt
på verdien av boligen din, ikke sant?
Et primærbolig som har vært under 10 millioner
i markedsverdi, og her er det jo spørsmålet
om hvordan du beregner denne markedsverdien også, og
der er det jo noe din arbeidsgiver Arne
har vært inne i bildet med.
Men er du under 10 millioner i markedsverdi,
så er det 85 prosent som blir verdsettelsen
av den boligen for skatteformål, med et bundfradrag
på 1,9 millioner per pers, altså 3
,8 for et par.
Er primærboligen derimot over 10 millioner, så må
du betale 70 prosent av det overskyttende og
25 av de første 10 millionene.
Og det veldig betydelige hoppet ved 10 millioner
skaper jo da et skattesjokk for de som
sitter med en bolig til 14 millioner.
Har du en sekundærbolig, da betaler du 100
prosent av markedsverdien.
Det betyr jo at hvis du har penger
til overs eller kreditrammet til overs, og kjøper
deg en bolig for å leie ut, så
begynner den plutselig å bli ganske dyr.
Det er spesielt fordi det er mer enn
det man betaler på aksjer.
For aksjer, der har du 20 prosent av
basse, der betaler du 80 prosent av verdien,
ikke sant?
Er det 80 prosent?
Jeg trodde du var på børsverdien.
Ja, børsverdien minus 20 prosent.
Akkurat.
Så i utgangspunktet, det å ta risiko på
børs kontra å plassere pengene i en eiendom
nå, så gjør man det jo kanskje litt
mer, forsøksvis litt mer attraktivt å putte pengene
inn i børs da.
Ja, det er jo riktig.
Det gjør du.
Men problemet her er jo vridningseffekten, ikke sant?
Hvis du har 20 millioner som du skal
plassere et eller annet sted, så kan du
velge å kjøpe en jævla fin bolig, eller
du kan putte det på børsen, eller du
kan gjøre ditt eller dat.
Men når du da får halvparten av den
investerte kapitalen til å forsvinne ned til en
fjerde del, hvis du putter den i bolig,
mens den forblir 80 prosent hvis du putter
den på børs, så er det klart at
det påvirker det avkastningsregnestykket ditt ganske betydelig.
Bare for å ta med et siste punkt
her, pensjonsformud, altså hvis du sparer til pensjon,
så er det 0 prosent.
Det er ingen skatting av det.
Og derfor sparer Stoltenbar 100 millioner til pensjonen
sin.
Det er jo kjekt.
Det er jo en solid pensjon.
Er det derfor han ikke har skatt på
sin formud?
Ja, så vidt jeg har skjønt så er
det det.
Alt kalles pensjonssparing.
Har du fått en ny gave fra regjeringen?
Nei.
Så hyggelig.
Kjører jeg og lokker opp den?
Ja, det er faktisk bra.
Det er mer det at den ikke er
så kjempe stor.
Men det er jo akkurat som de sier
her, at du betaler jo ikke formiddsskatt på
pensjonskrevet ditt.
Og så er det noe som heter individuell
pensjonssparing.
Og der var jo Støre og Kodi, de
syntes jo at det var litt for stor
skattefordel for folk da, at folk kunne lure
unna noe formiddsskatt.
Så de tok ned grensen til hvor mye
du kunne spare hvert år til 15 000
kroner.
Som er ganske beskjedent da.
Det blir ikke så kjempe stor pensjon om
du sparer 15 000, selv om du gjør
det nesten hele livet.
Men nå har faktisk regjeringen skuddet opp den
summen til 35 000.
25.
Er det 25?
Herregud.
Enda var det verre enn jeg trodde da.
Men i hvert fall så kan du si
at på marginalen er det litt bedre enn
før.
Jeg vet det, for jeg satte inn mine
første 15 000 før nytt år.
Ja, ikke sant?
Og har skjønt at jeg må putte inn
25 i år.
Ja, ja.
La oss ikke...
Kan vi snakke om noe hyggelig?
Jeg har kraglet nok om pensjonsløsninger med Nordea
og DNB og incidens til staten er et
problem i fjor.
Jeg må bare innfylle meg med at...
Har du finnet det, er det ikke det?
Har du finnet det med?
Ja.
Men du har to andre problemer også som
er Nordea og DNB hvis du bruker de
bankene.
Jeg har ikke noe valg.
Jeg kan ikke flytte pensjonssparingen min når den
er oppspart av bedriften jeg jobber i.
Den står deg livet ut.
Ja, ja.
Ja, du kan.
Når du ikke sparer på den lenger så
kan du flytte den.
Nei.
Den jeg har i DNB får jeg ikke
lov til å flytte noen sted.
Det er oppspart av tidligere arbeidsgiver.
Får ikke lov til å flytte den.
Jeg ville gjerne slått den sammen med den
nye jeg har fått fra den nye arbeidsgiveren
i Nordea.
Det kunne ikke gjøres, fikk jeg å være
sikker på.
Det var ikke lov.
Det kan jo ikke stemme.
Banker er ofte vrange også, men jeg er
helt enig i at det høres helt urimelig
ut.
DNB er i hvert fall ofte vrange.
Ja, nei, dette var Nordea som var...
Nordea som sa at vi kan ikke adoptere
pengene fra DNB og ta dem inn i
noen pensjonssparing her.
Det har ikke vi lov til.
Når Nordea sier at de ikke får lov
til å ta penger fra DNB, da tror
jeg på det.
Hadde jeg vært DNB som sa du får
ikke lov til å ta dem ut, så
hadde jeg blitt neget skeptisk med en gang.
Jeg har vært borte i noe lignende, at
jeg får ikke lov til å samle disse
kravene.
Nå er jeg kanskje ikke så kjempefarlig, for
det er jo sånn småpenger her og der,
men det er litt irriterende også at du
ikke har herredømmer over i hvert fall det.
Men vår godeste finansminister Stoltenberg som har lovet
på tro og ære og kors på halsen
at dette er provenynøytralt, det viser seg at
han fikk faktisk inn en milliard ekstra mer
enn de hadde anslått.
Det er jo uflaks.
Ja, uflaks for oss.
Og så er jo da problemet litt, og
her er vi inne på SSBs bit av
dette, at denne nye beregningsmodellen til SSB har
jo vært utsatt for noen bresir herfra og
derfra, fordi den treffer ganske så vanlige boligeire
i pressområder der boligprisene på en måte har
blitt dyttet litt opp over disse ti millionene.
Og da er det jo fort en eier,
for eksempel en minstepensjonist som ikke har noe
høy inntekt, men som har sittet på en
bolig mange nok år til at den plutselig
er et attraktivt formuesobjekt for politikerne.
Det er en storbyskatt i den forstand.
På den siden kan det hende at det
insentiverer folk til å flytte ut til distriktene,
og det er jo et distriktspolitisk mål i
politikken.
Ja, men nå vil jo helst ikke distriktene
ha gamle mennesker inn, for de er ganske
dyre å ha der når de plutselig skal
flyttes derifra til pleie.
Nok et eksempel på motstidende mål i politikken.
Ja, så egentlig vil man ha alle de
gamle menneskene inn til sentrum, så vil man
ha de unge arbeidsfører ut.
Det er det insentivet vi egentlig bør legge
frem her nå.
Det er jo da en liten anekdote her
fra familien Villok faktisk.
Gamle kåre, hans nøvø Kristian, forteller om sin
98-år gamle mor med en bolig på
Snarøya.
Hun fikk da økt sin årlige formueskatt fra
10 000 kroner til 83 000 kroner på
grunn av den nye modellen.
Det er jo da åtte ganger.
Så kan det godt hende at 83 000
er til å leve med for mange.
Men det er klart at jeg må innrømme
at hvis jeg plutselig fikk en uventet regning
på 83 000, så hadde jeg jo merket
det.
Stemmer det.
Jeg synes dette viser en likhet med, og
er et eksempel på at det ikke bare
er skattenivåer som er problemet.
Jeg mener jo at hovedproblemet i Norge er
jo skattenivåer, hvor høyt det samlede skattetrykket er.
Men det er en del skatter som er
slik at de ikke er knyttet til kontantstrømmer,
og det er jo kjempeproblematisk.
Det gjelder jo akkurat dette med boligbeskattingen, og
det gjelder jo også disse grunnverdener, som ikke
har penger å betale denne jævla skatten med.
På så generell basis er det egentlig alle
mulige form for beskatting av formue og verdier,
statiske verdier.
Stemmer det.
Og så er antakelsen i det at statiske
verdier genererer inntekt, men det er ikke alltid
vi gjør det.
For eksempel en bolig gjør jo ikke nødvendigvis
det.
Selv om, som jeg tror det var Mimer
som anførte som argument, som ligner litt på
det der formueskatteargumentet for grunnere, at hvis de
kunne betale formueskatten sin i form av andeler
i selskapet, altså bare avgi noen aksjeandeler, i
stedet for kontanter, så var jo problemet løst,
og det må jeg jo faktisk gi dem
rett i.
Og det er jo det samme, jeg tror
det var Mimer som sa, om formueskatten, at
hvis du har mye formue i boligen, så
har du også låneramme på boligen.
Da kan du låne penger til å betale
det, og så får noen heller arvingene bestemme
seg for om du skal gjøre ditt eller
datumeten etterpå.
Og det er jo ikke et helt urimelig
argument, selv om jeg ikke liker det.
Nei, men la oss nå forutsette at du
kanskje er minstepensjonist, og egentlig trenger å gjøre
noe, for du har ikke noe stor pensjonsbetaling.
Du har hatt dårlig betalt jobber opp gjennom
livet og sånt.
Kan det være at du faktisk er avhengig
av å tape et sånt lån for å
spe på inntekten din, og du har noe
å leve for i utgangspunktet, fordi at den
eneste verdien du sitter med er den boligen?
Men da går formunden din proporsjonalt ned.
Ja, den går proporsjonalt ned, men hvis du
låner, si, 50 000 i året, så begynner
du å eskalere den gjengen ganske fort.
Men det alle disse 98-åringene bare må
gjøre, det er jo selvfølgelig å ta ut
hele belåningsrammen på denne boligen sin til 17
millioner, og så setter du det i bitcoin.
Det er ikke noen skatteminister som får tak
i det, vet du.
Nei, nei, nei.
Det er jo bare skattefredag for Gjelda.
Jeg mistenker jo at DNB kommer til å
bli fryktelig gjerne da.
Jeg tror kanskje det er en god idé
å ikke ha konto i DNB.
Nei, det tror jeg du skal styre unna
DNB.
Du får jo en sånn bitcoinkonto i protonpakka.
Så det ...
Nei, jeg tenkte jo liksom bare ...
Jeg vokste opp av halvparten av Tomas bolig,
og så ligger det tilfeldigvis etter hvert i
et veldig attraktivt område.
Den gangen det ble bygd, så var det
jo få boliger oppå der, det var jo
nærmest et hyttefelt.
Hvis min mor hadde siktet på det nå,
så hadde det utløst en formusskatt, fordi halvparten
av Tomas bolig der oppe, ja, det bikker
10 millioner, ikke sant?
Ja, ja, ja.
Men det var jo som du var inne
på, Trond.
Hvis du sitter og bor i barndomshjemmet ditt,
så må du betale 70 prosent av formusverdien,
i motsetning til NATO-formuen til Jens Stoltenberg
på 100 millioner, som det er 0 prosent
verdselsav.
Det er jo samme mann som har satt
i gang sånne skattelotto for folk tidligere.
Jeg har jo sympati for Arnes fascinasjon for
prosjektet som vitenskapsmann og økonom, men for legitimiteten
til skattesystemet så er jeg mer i tvil
om hvis Per får halvskatt, og Ole som
sitter på pulten ved siden av for …
Jeg vil bare stille spørsmålet, bra eller dårlig?
Hva da?
Svekket legitimitet av skattesystemet.
You've got me there.
Apropos det, Høyre klarte jo ikke å sette
opp kandidatene sine i Oslo i riktig rekkefølge,
så Svenneby reiket ut.
Men han er jo varer, så han fikk
jo muligheten til å komme inn på Stortinget
likevel her for, jeg tror det var tidligere
denne uken, og da var det en sånn
spontan spørretime med Stoltenberg.
Og da benyttet Svenneby anledningen til å virkelig
hamre løs på han for akkurat dette, hvor
han også tok for seg skattelotterier og den
hele, og jeg anbefaler alle, selv om man
ikke liker Høyre, så kan man like Svennebys
utspørring av finansministeren, for å si det sånn,
den lå meg nært til brystet.
Anbefaler alle å se hvordan det fungerer, det
er veldig interessant å se svaret.
Ja, det var artig hvordan han holdt jo
også på med dette, og peket på hvordan
Arbeiderpartiet før valget lovte lavere rente for mange
jobber.
Ja, det var...
Nei, altså, en sånn gjeng med kløver i
dette Arbeiderpartiet, de burde jo være så mye
mer profesjonelle enn det de er.
Og Stoltenberg svarer, ja, men jeg har ikke
lov til lavere rente.
Og det var sånn, som Svenneby sa på
TV, reklamerte for det på trikket.
Men Stoltenberg har noen greier til at han
ikke har lov til lavere rente.
Bare hele Arbeiderpartiet og de her bildene av
han har en revalgplakat som sier at vi
lover lavere rente.
Men han er ikke involvert i det.
Da burde du ikke låne bort trynet ditt,
det er reklamekampanjer du ikke kan stå inne
for, det er vel svaret på det.
Men mens vi krangler om hvem som skal
betale mest for huset sitt her hjemme, så
foregår det en enda større kamp om selve
det økonomiske systemet i Europa.
EU har nemlig bestemt seg for at de
skal vinne industrikrigen ved å bli mer som
de de frykter mest, nemlig Kina.
EU går fullt skjegne.
Det har jeg ikke helt troen på, men
jeg liker jo at de prøver.
Takk for at du prøver.
Ja, det spør seg jo hva de prøver
da.
Det kan jeg jo fortelle deg.
Europa har inngått en stor avfall om å
bygge ut masse havvinn nå.
Hurra, hurra.
Yes, det blir nok.
Jeg tror hele denne historien er nok et
eksempel på motstridende mål.
Problemet som EU har, det er jo det
at de skal kjøre klimapolitikk.
Men samtidig så vil de jo ha økonomisk
vekst også.
Og her er det en konflikt.
Så kommer de å si at ja, hva
er løsningen på det?
Jo, eneste løsningen på det er aktiv næringspolitikk.
Du har to problemer, så løsningen på det
er idioti.
Det er en veldig fin oppsummering du har
der.
EU har jo vært et sånt, med alle
sine svakheter og lyter, så har det vært
et sånt fyrtårn for frihandel tross alt.
Fordi det har lukket opp Europa og skapt
samarbeid og kul og stålunion.
Så det har vært mye positivt med det.
Og som gammel EU-tilhenger, fullkonvertert til andre
siden, så må jeg jo si at jeg
har hatt veldig sans for den siden av
EU.
Åpne grenser, frihandel, fire friheter, alltid det er
sånn.
Så det de nå har lansert er den
såkalt Industrial Accelerator Act.
Hvor mye beskyttelsestålder skal de ha på det?
Som for det utrente å høre, kan høres
ut som en industriell gasspedal.
Men det ligner også mistenkelig mye på kinesisk
planøkonomi.
Løsningen er alltid idioti, det er jo helt
tydelig.
Det er da mye sånn krav om, vi
har jo sett mye fra USA, med sånn
America First og Made in America og sånn.
Nå er det Made in Europe og tvungne
joint ventures som skal stenge verden ute og
kan nok risikere å skremme bort en og
annen investor.
Men Bryssels klokketro på at man kan regulere
seg til innovasjon står ved lag.
Disse menneskene har altså en så overdreven tro
på seg selv og sine egne evner at
det er, jeg fatter det ikke.
Hvis man skal ta en grell advarsel til
politikere i Europa, så er det jo at,
sett utenifra så er det ganske åpenbart at
peronisten i Argentina ikke akkurat har holdt bilen
på veien hele veien.
Men Iancu stiller det ikke til valg, med
en eller annen tro på at de har
riktig oppskrift likevel.
Selv etter at alt er i grøfta, inklusive
dem selv og landet og pensjonister og fattige
og rike og alt er ræv.
Men de tenker at det mer er det
samme.
Du kan si nå at når Europa blir
skikkelig fattig, så må disse folkene skjønne at
dette ikke fungerer.
Nei.
Men svaret kan bare til og til være,
nei, da må vi regulere enda mer.
Double down.
Ja.
Det er vel egentlig det store problemet, det
er at, jeg føler at man kommer opp
på et sånt nivå hvor det blir litt
prestige at uansett hvor galt det går, så
er alltid svaret double down.
Det er kanskje fordi man i for liten
grad bytter ut disse menneskene når de feiler.
Ikke bare som politikere, men også i byråkratiet.
Man trenger rett og slett hyppigere utskiftinger og
mer frisk blod og folk som ikke føler
at de har ansvar for det som har
blitt gjort før, sånn at de ikke kan
gjøre noe med det.
Kanskje enda mer strukturelt.
Hva kan EU gjøre?
De kan regulere ting, og da gjør de
det så mye de kan.
De er en hammer, og herregud, her er
alle problemene en spiker.
Akkurat sånn.
Så den ene reguleringen er da made in
Europe.
Krav til lokalt innhold.
De skal da innføre en terskel på et
eller annet sånn 70-75 prosent lokalt innhold,
altså deler eller innsatsfaktorer fra Europa, for at
du skal få lov til å kalle produkten
made in Europe.
Og dermed får du fordel i offentlig anbud
og markedsføring.
Ja, ja.
En ting er jo å lage en slags
sånn greie, hvor du sier at, ja, nå
kan du få sette på en merkelapp som
sier dette er stort sett laget i Europa.
Og det er, ja ja, vel for alle,
liksom, men også, men det stod jo spørsmålet,
liksom sånn, men betyr det noe mer enn
det?
For det lød jo litt størselig, og sånn
sånn, jeg tenker jo når jeg ser made
in Europe skrevet på Nobar i dag, at
de vil ikke skrive egentlig opp av svennene.
Ja, det kan du si.
Jeg vil jo tenke på markedsføringens del.
Nå er jo, nå står jo Trump relativt
lavt i kurs i Europa.
Så jeg vil jo tro at egentlig så
hadde det holdt lenge å si not made
in the USA.
Og så ville det fått solgt ganske greit
enn å ha med det.
Men det er jo noen fornuftige tiltak i
dette da.
Regulatorisk akselerasjon, altså forkortelse av sånne tilatelsesprosesser for
prosjekter og utbygging og industri og at man
har en sånn overriding public interest som kan
skjære gjennom litt da.
Gjennom byråkratiet.
For å la folk faktisk skape verdier.
Og det er jo fint hvis de gjør
det.
Tror ikke før jeg ser det.
Nei, det lyter litt som ønsketenkning, altså.
Men man kan jo la skrysset i fingrene
da, at de klarer å ja, legge det
med.
Legge mer til rette for en passiv næringspolitikk.
Og mens du krysser fingrene, Arne, la meg
fortelle om hva dette bygger på.
Net zero industry act.
Men bare breddet ut.
Zero industry, altså.
Det er jo ofte det det betyr.
Det er avslørende, men jeg tror ikke det
var det de prøvde å si.
Men det kan ligge mye sannhet i det
uttalte når det ikke skjer med vilje.
Ellers så er de da inspirert også av
Kinas modell.
Så en tenketank som heter Institut Montaigne.
At de vi skal gjøre som er i
Kina, og si at hvis du som utlending
vil ha tilgang til europeiske markeder, ja da
må det være 50% lokalt eierskap minimum.
Så vi europeere skal eie halvparten hvis du
skal inn med fra Ford eller Ping Pang,
en kinesisk teknisk bedrift.
Det har jo vært kjent som en greie
i Kina hele veien.
Vi skapte litt overskrifter da Tesla satt opp
fabrikk i Kina, for det var den første
utenlandske bedriften som fikk lov å eie mer
enn 50% selv.
Hvordan fikk Elon til det?
Det var litt funderende.
Ja, hvem vet.
Kineserne så vel muligheten for å stjerne litt
teknologi på veien der kanskje?
Jeg tror jo det er mye av drivkraften,
fordi Tesla er så tydelig innovativt at det
var viktigere for Kina å få en fabrikk
på den innovasjonen inn.
Sagt på en annen måte, hvis du kjøper
en kinesisk elbil i dag, så er den
veldig like en Tesla.
Det tror jeg på.
Ellers så er det også i denne fremoverlente,
helt forrest i skoa industripolitikken, så tenker jeg
jo at kanskje vi skal satse på mer
statsstøtte til næringslivet.
Det tenker vi, tenker jeg.
En entitet uten skatteinntekter skal delutstøtte, ja, men
det er jo logisk.
Ikke sant?
Man er jo i denne situasjonen der man
har kjørt sin egen industri fullstendig røfta, basert
på sånn der klimahysteri og ja, redde klima
om hundre år, fremfor å overleve i dagindustri,
og så bygger den ned alt.
Det man kommer opp med som forslag for
å komme seg ut av dette utføret, er
å ha en industrial decarbonisation bank som skal
sitte med pengesekken og hjelpe industriprosjekter til å
komme.
Og da kan man jo tenke seg hvilke
industriprosjekter som kommer til å komme.
Dette hørtes ut som en blanding av Nysnø
og Innovation Norge.
Og SV.
Ja, styrt av SV.
Så det går sikkert kjempefint.
Så da kan man bare gå til InvestEU,
og så kan man få penger.
EU har jo delt ut noen sånne investeringstilskudd.
Den svenske batterifabrikken som gikk så dundrende konkurs,
den også hadde jo fått masse penger her
i EU for å drive med utvikling, så
det er jo ikke noen nytt konsept for
EU.
Ja, det er det.
Og hvem skulle trodd, min venn Trond, at
EUs andel av industriell verdiskapning falt fra nesten
21 prosent i år 2000 av verdens output
til 14 prosent i 2020?
Hvem skulle trodd det?
Hvor mye er den da i 2025?
15?
Nei, da vil jeg tenke at den kanskje
er 13 eller 12.
Ja, jeg vil også tenke at fallet er
akselererende, og veksten i de landene som har
en større andel vil bli altså, blir jo
så mye større bare på andelen.
Ja, fordi for å ta det direkte da,
14,3 prosent i 2020, og så vet
vi at alt som er energiintensivt i industrien
har jo falt som en stein siden 2021
på grunn av gasspriser og krig i Ukraina
og det hele av elektrifiseringen av Tyskland, og
hva er det de har holdt på med
av idioti?
Så at den raten har akselerert i de
fem årene etter 2020, tror jeg ikke det
kan være noe tvil om.
Så ja, nei, hva skal man si?
Jeg tror det man skal si, er at
man trenger, og da tenker jeg både mer
lokalt men også selvfølgelig på Europas vegne, at
man trenger rett og slett å lage et
samfunn som er langt mer robust, hvor folk
klarer seg, så skal du se at du
der ved nøttet så ender du opp med
litt økonomisk vekst og økonomisk slagkraft, og kanskje
plutselig så er det, så er du i
en posisjon hvor det ikke er så lett
å bli truet av sinte naboer og det
ene med det andre, sånn at jeg tror
kanskje at en rett og slett ideologisk omlegging
av hele politikken, det er det vi trenger.
Og da kan vi jo glede oss over
at, jeg nevnte denne decarbonisation bank, selv EU
har kommet til etter hvert, at kanskje vi
skal droppe det fra navnet, fordi her må
vi signalisere at det faktisk handler om industri
og ikke ideologisk galskap.
Men du droppet det ikke fra programmet, bare
fra navnet?
Jeg bare gjorde sånn et kjappsøk, fin måte,
og Europa bruker nå 8-9% av
verdens totale energi, ikke sant?
Ikke veldig galt å si at, ok, Europa
er kanskje litt mer energieffektiv enn resten av
verden, men ikke så mye.
Ok, da er det, si 10% da,
som er realiteten her.
Ja, det er ikke noe dårlig proks i
det hele tatt.
Sammenhengen mellom energiproduksjon og velstandsproduksjon er ganske tett.
All right, hva får vi av dekning her
i Norge på disse tingene?
Det er jo egentlig applaus.
VG og Aftenposten og NRK synes jo dette
er veldig spennende.
Livsviktig redningsplanke.
Skape resiliens og strategisk autonomi.
Det blir jo nye moralske imperative lag den
usikre verden vi lever i.
Det er mulig at NRK og Aftenposten tror
at en planke du får i bakhugen er
en redning, men det slår meg mer som
en planke du slås med en planke som
kastes ut av deg, for å si det
sånn.
Ja, produksjonisme har da blitt til en form
for nødvendig tilpassning og sånn der antikolonialistisk vi
kan ikke være en amerikansk koloni lenger, så
uten dette så vil vi bli det.
Eller forbli det, eller hva de nå tenker.
Og så svare på at man er skikkelig
sint på amerikansk produksjonisme er at vi driver
med det selv.
For det er veldig galt når amerikanerne gjør
det, men når vi gjør det nå så
er det bare for å bygge oss opp.
Og to be fair så har Europa drevet
med det hele tiden, og i større grad
enn USA, så det er klart at det
er litt sånn det er mye skjegg og
postkasser som er blandet her.
Men når de legger opp til en sånn
full korporativistisk og planøkonomisk fremtidsvisjon som de gjør,
så må man vel anta at dette ikke
kommer til å lykkes nevneverdig.
Så jeg har litt mer tro på Argentina
fremover enn EU.
– Jeg tenker at Argentinas energiforbruk og produksjon
kommer til å passere i EU-synet et
par ti år.
– Skal vi for morgens skyld teste teorien
vår på Argentina fremover, som en sånn liten
følgetang?
Bare se hva er energiforbruket i Argentina som
en sånn proksi for økonomisk vekst.
– Det er en interessant kvarter.
– Og i Europa.
– Ja, men det har vært morsomt.
Skal vi se om vi finner noen datakilder
og sånn på det, og så bare se
om du liksom kan trekke det sånn kvartalsvis
eller etter alt.
– Ja, også vi må jo regne med
at Argentina vil være i stand til å
utgynne mer petroleum for eksempel, noe som sikkert
blir eksportert, men det virker jo som om
det er mange ting som trekker i riktig
retning i Argentina.
Det er klart eksportinntekter kan du bruke til
å importere kapital og objekter.
Så kan du sette i gang med hva
det enn nå er som er fornuftig å
gjøre.
– Det er topp.
Vi kan kanskje konkludere med at historien slik
vi leser den i hvert fall, ofte konkluderer
med at murer man setter opp, sånn som
for eksempel handelsmurer, proteksjonisme og overregulering, har en
tendens ikke til å skape innovasjon og fremdrift
og økonomisk vekst, men å stenge innovasjonen ute
og ineffektiviteten inne.
Men mens Europa lukker igjennom dørene, så finnes
det lyspunkter.
Det viser seg nemlig at når man slutter
å regulere og begynner å handle, så skjer
det ting som faktisk månder både for lommebok
og vekst.
For eksempel i India.
Der er det rett og slett et lite
comeback for frihandel.
Det er den eneste stød den andres brød,
et eller annet.
Og ironisk nok, så er jo frihandelen her
involverer jo faktisk EU.
For EU har jo signert en frihandelsavtale med
India.
Så at frihandelen skulle komme tilbake er nok
en du er på tide i tilfelle i
India.
Også India har jo vært ditt sånn her,
har førført en veldig sånn socialistisk politikk i
mange, mange, mange år.
Og det har jo holdt veksten tilbake.
Relativt til Kina for eksempel, som nominelt er
kommunistregime, så er nok realpolitikken langt mer frihandelsaktig
i Kina enn hva den har vært i
India.
Og jeg tror jo faktisk at vi er
i ferd med å komme til det punktet
hvor India som vekstmaskin i verden er i
ferd med å bli i hvert fall en
meningsfyldt rolle.
Ja, fordi India har føltes som en sånn
spent bue i veldig mange år.
Det er sånn helt utrolig at du ikke
får mer vekst her, sånn hva faen er
det de driver med?
Og jeg husker jo tilbake han, jeg tror
det var han John Stossel, som gjorde en
sånn forbrukersjournalist med litt libertarian bent i statene.
Og han gjorde en sånn liten innslag på
næringsvennlighet rundt om i verden.
Og så laget han en enkel test for
å utforske det.
Og det han satt seg for var å
gå til en haug med ulike land i
verden og han skulle sette opp og få
godkjent og sanksjonert at han fikk lov til
å sette opp en bedrift som solgte frisbyer.
Ideen var det enkleste, rett fram varehandel.
Hva må til for å liksom få godkjent
den bedriften i alle mulige ulike land i
verden.
Og så hadde han en stab som gikk
rundt og registrerte disse firmaene i ulike land.
Og det var liksom alt fra Singapore, hvor
du plutselig hadde godkjent bedrift på to timer
til sånn Norge og Sverige, hvor det er
litt byråkrati, men du får nå tross alt
gjort ting, så det tar en uke eller
to eller et eller annet sånt.
Typisk sånne EU-greier.
Og da de sendte dette så hadde de
fortsatt ikke fått svar i India.
Nei, det er ikke sant.
Altså, det er et land av red tape.
Og det er jo litt som den der
Big Mac indeksen til ekonomist.
Det er sånn en veldig enkel målstokk, men
også ganske talende.
Og de frisbybutikkene illustrerte jo et problem i
India som de kanskje, kanskje er i ferd
med å bøs opp i nå.
Ja, og rett anekdotisk jeg besøkte India for
et rykte for noen år tilbake, og da
la jeg merke til at all vinen på
restauranten, den var indisk.
Og så det slo meg for at jeg
visste ikke at India var et vinland i
det hele tatt, men det er det.
Men det er jo mange som ikke visste
at Vinland var et vinland.
Ja, det kan man si.
Så plutselig begynte vi å lage vin der,
og da ble det et vinland.
Kan man si.
Ja, ja, skal vi ta noen sånne småting
som India har gjort i det siste.
Denne frigjørende avtalen mellom EU og EFTA i
og for seg og India.
Tariffkutt på ferdigbygde biler fra 110 prosent til
10 prosent over en 5-10 årsperiode.
Litt usikker på hvorfor man må ha så
lange overgangsfaser, men det er noe bedre at
du kommer i mål enn at du ikke
gjør det.
Og så er det kvoter, og det er
mye greier.
Så frihandel er ikke frihandel.
Men det er nå 250 000 kjøretøy i
årlig kvote som kan importeres på disse lave
satsene.
Og her ser jeg jo forklaringen rent byråkratisk
også.
Jeg ser jo at måten de gjør den
vinprediksjonismen er det at de har en tollsats
på 150 prosent, og det er klart at
det demper våre importerne.
Det gjør det egentlig.
Og den er også gjenstand for hva som
blir redusert her.
Så da kan vi få solgt europeisk alkohol
til inderne, endelig.
Og vi i Norge kommer faktisk til å
få 0 toll på 92 prosent av eksporten
vår til India i løpet av disse 10
årene.
Så det er sjømat og gjørsel og ingeniørtjenester
og sånn som kommer til å nyte godt
av dette da.
Jeg kan tenke meg at norsk økonomi kunne
ha nyte godt av noen indiske ingeniører også,
men jeg vet ikke om det er en
del av dealen?
Ved ikke.
Jeg tenker at det er sikkert veldig gøy
for norsk fiskeeksport å få et nytt sted
til å låne den fisken som de før
har solgt til USA, som nå blir belastet
med toll.
Og så er det jo ikke sånn at
amerikanerne har så veldig mye egen fiskeproduksjon måtte
jeg på si, så det betyr jo bare
at de får lov til å betale mye
mer for den fisken først vi har den,
for da må jeg ikke så avhengig av
å selge den til de.
Det blir spennende å se hvordan det går.
Skal vi ta et artig eksempel?
Hvis du skulle ha en sånn Mercedes G
-Wagon i India, vet du hva den kostet?
40 millioner kroner.
Er det såpass for å være det?
Det er tross alt en fet bil.
Det blir noe halvert da, med denne nye
autoen.
Men sånn er det.
Jeg ser ikke for meg at de selger
dobbelt så mange av den grunn.
Dette, og her er det jo to sånne
byråkratiske entiteter som møtes.
De begynte å snakke om dette i 2007.
Nå har man kommet frem til å lande
en avtale som skal implementeres over 10 år.
Så det er klart, jeg ser jo enklere
måter å gjøre handelsavtaler på enn å begynne
i 2007 og i 2026 komme frem til
at nå skal vi bruke 10 år på
å implementere reduserte tålsatser.
Du skjønner liksom at det er veldig mange
som har fått lov til å ha fingrene
sine borte i dette her for å få
sitt merke på det og beskytte sin andel.
Og da blir det jo sånn på et
eller annet tidspunkt.
Nei, hva skal man si, hva skal man
si.
Men det er jo positivt at det skjer
i hvert fall.
Så er det synd at det tar så
inn i helvete så lang tid.
Men spørsmål.
Nå blir det vel plutselig jo, vi anviser
frihandel i det mellom India og EU i
greit måte, men EU begynner å bevege seg
i planøkonomisk retning, ikke sant?
Så trodde vi egentlig at vi hadde lært
det når muren falt og kallekrigen var over
og sånn at denne planøkonomien var en dårlig
idé.
Det vi lærte var at autoritære regimer er
en veldig dårlig idé.
Totalitære ting er veldig dårlige.
Men at vi glemte å se at det
økonomiske systemet, vi så ikke nøye nok på
det til å kritisere det så mye som
det det fortjente.
Og det er jo faktisk sånn hvis man
skal være litt filosofisk at det totalitære beskjeftiger
seg jo med å liksom ha kontroll på
hva du tenker og hva du gjør og
hva du mener.
Og økonomisk aktivitet er jo faktisk en sånn
gjøre og være ting.
Så det er jo faktisk menneskelig aktivitet og
du som skaper noe og at vi har
vært litt blinde for at når staten myndighetene
blander seg veldig hardt inn i det, skal
styre hva du gjør, hvordan du gjør det,
når du gjør det og hvor mye av
overskuddet som går til staten og til deg,
så er det faktisk en liten del av
den totalitære pakka.
Men vi har vært litt blinde for den
fordi vi er så fordømt sosialdemokratiske her i
vår del av verden.
Det kunne vært fint å ...
Jeg har et spørsmål til.
Hadde de østeuropæske lande, Latvia, Litauen, Polen, Bulgaria
og så videre og så videre, hadde de
blitt med på det planøkonomiske tullet til EU?
Hadde det ikke vært for at russerne står
i andre enden og ...
Tror de?
Nei.
Jeg begynner jo å ane at fordelen EU
får ut av denne krigen i Ukraina, det
er at en del østeuropæske lande blir veldig
mye mer lydige.
Fordi det å gjøre motstand i så usikre
tider med dem av dem, det er ikke
bare-bare, liksom.
Det har en pris.
Også må man jo også kunne observere at
det er jo en gutts lykke at begge
sider av politikken, altså den såkalt høyre og
venstre siden, alle er planøkonomer.
Ja, det er sant.
Og når Trump også blir planøkonom, så begynner
jo plutselig europæer å tenke at dette er
planøkonomi-greiene.
Det er jo ikke så jævla lurt, er
det det?
Hvis Trump gjør det, så må det være
feil, liksom.
Så kanskje vi skal frihandle litt med India
og Kina og ...
Men det kommer noe godt ut av det,
da.
Men regulert.
Ja da, ja da.
Jeg er ikke dønn naiv, så jeg skjønner
at dette ikke blir bra.
Men det er jo gøy å tenke på
at hele venstre siden i Norge er nå
mot toller og tariffer og sånn.
Ja, det er artig.
Man skal glede seg over de tingene man
kan.
Ja, det er jo ...
Det har vi blitt flinke til som liberalister,
at det er veldig små lyspunkter man biter
deg fast i.
Men, sånn er det.
Politisering av oljefond, skattebombe på Snarøya, regulatorisk murbygging
i EU, men også noen lyspunkter med for
eksempel å lukke opp for å handle med
India.
Men økonomisk analfabetisme alle steder, til høyre og
til venstre.
Det er blant annet det vi hadde å
si om disse tingene, er det ikke det?
Jeg er helt lure på det.
Skal vi bare si ha en fortreffelig dag,
folkens.
Riktig god aften, alle.
Ha det bra.
Takk for at du hørte på Sidelinja podcast.
Snakk gjerne om oss.
Likdel og anbefale oss i podcast-appen din,
eller delta i kommentarfeltet på YouTube.
Har du ris eller ros, kritikk, forslag, spørsmål,
eller noe annet, så finner du all kontaktinfo
på sidelinja.transistor.fm